helt udgaaede og som nøgne Ris rager op over det grønne, er tvungne 

 Øst over og danner med deres Kroner den øvre Del af Løvskrænten. 



I den østlige Del af Skoven, i Læsiden, har denne derimod Karakter 

 af en aaben „Højskov" med indtil 7 M. høje Træer. Stubbe af fældede 

 Stammer viste tydeligt excentrisk Beliggenhed af Aarringene og illustrerede 

 godt Aftenens Foredrag om Tykkelsevækstens Afhængighed af Transpira- 

 tions-Intensiteten, idet de østvendte Dele af Aarringene var meget bredere 

 end de vestvendte. — Egen er Quer eus robur; af andre Træer forekom- 

 mer i Krattets vestlige Del alene Pirus Malus og Crataegus, i den østlige 

 Del derimod rigt fruktificerende Tilia cordata, Alnus glutinosa og incana 

 samt Salix cinerea. Skovbunden er dækket af et tæt Tæppe af Græs og 

 Urter. Holms mollis er den dominerende Græsart og danner en frodig 

 Bundbevoksning under højt fremragende Avena elatior og Dactylis. Af 

 andre Arter kan fremhæves: Air a flexuosa, Centaurea pseudophrygia, 

 Convallaria majalis, Geranium silvaticum, Melampyrum vulgatum, Mel- 

 andrium rubrum, Polygonatum anceps og mulliflorum, Pteridium aquili- 

 num; den sidste er bedst udviklet i Pur-Zonen og gaar ogsaa uden for 

 Krattet; den kan, ligesom ogsaa Polygonatum multiflorum, have en Halv- 

 lian-agtig Vækst. Lokaliteten er i det hele meget artsrig; Mag. 0. Winge 

 og Meddeleren har optegnet over 100 Arter af Karplanter paa dette lille 

 Omraade. 



Efter Middagen gik Rejsen til Herning, hvor Dr. Mentz foreviste os 

 Hedeselskabets omfattende Kultur-Forsøg paa Knude Mose (D. N. p. 13 — 

 15). Vi fik Lejlighed til at følge Jordforædlingens Fremskriden fra først 

 af: den urørte, tuede Højmose, den afdrænede Mose og tilsidst de mange 

 Parceller med vekslende Mængder af Mergel og Gødningsstoffer, forskellig 

 Besaaning m. m. — og deraf afhængige Afgrøder. De fleste af de uden- 

 landske Deltagere var meget interesserede netop i denne Forevisning, og 

 nogle, som i deres Hjemland arbejdede med lignende Opgaver, ydede de 

 opnaaede Resultater megen Ros. — Efter Aftensmaaltidet i Herning gik 

 Turen til Silkeborg, hvortil man ankom ved 11 -Tiden og overnattede. 



26de Juni. Ekskursionens ' sidste Dag var forbeholdt den prægtige 

 Tur fra Silkeborg til Laven. Med egen Motorbaad afsejlede Selskabet 

 Kl. 8 fra Silkeborg, ledsaget af Skovrider Helms, der velvilligt havde 

 lovet at overtage Førerskabet gennem Skovene. Ved Hattenæs lagde man 

 til og gik derfra en Tur gennem Løv- og Naaleskove til det høje, lyng- 

 klædte Sindbjerg med den storslaaede Udsigt over Gudenaa-Dalen mod 

 Himmelbjerget. Efter Frokosten paa Ny Hattenæs sejlede man videre gen- 

 nem den Perlerad af Søer, der betegner de glaciale Smeltefloders Vej mod 

 Hedefladerne (D. N. p. 4), og hvis skønne Omgivelser fyldte de fremmede 

 Deltagere med Beundring. Selskabet gik atter i Land nær Slauensø og 

 besteg de stejle Skrænter, som omgiver den; videre over Caroline Amalie- 

 høj til Svejbæk. De mange Typer af Skov, vi saa paa disse Vandringer, 

 Skovenes Historie, deres forskellige Bundarter og disses Omdannelse gen- 

 nem Tiderne, delvis ved Menneskets Indgriben — alle disse Emner er 

 behandlede i Omrids i D. N. p. 15 — 18 og skal ikke her nærmere 

 udføres. 



Ved 4-Tiden ankom man til Himmelbjerget og paabegyndte straks 

 Bestigningen; gennem Skovbæltet ved Foden naaede man snart den tid- 

 ligere lyngklædte Kol, der endnu — efter Branden i 1911 — havde et 



