— 277 — 



var født den 15. November 1865, tog Skoleembedseksamen i Naturhistorie 

 og Geografi med Botanik som Hovedfag i 1890 og var derefter Lærer 

 ved københavnske Skoler, indtil han i 1899 blev Lærer, senere Adjunkt 

 ved Kathedral skolen i Ribe. Lange interesserede sig særlig for Karpa- 

 thernes Flora; han besøgte gentagne Gange denne Bjergkæde i Sommer- 

 ferierne og har i Geografisk Tidsskrift publiceret nogle smaa Skildringer 

 derfra. Ogsaa i Norge og i Ribeegnen drev han floristiske Studier. Han 

 var i sin Gerning yderst samvittighedsfuld og pligttro. Af Væsen var han 

 stilfærdig og tilbageholdende; men han var trofast mod sine Venner, som 

 heklager hans tidlige Bortgang. L. K. R. 



I Bengt Lidforss, Professor i Botanik ved Lunds Universitet, der 

 døde den 23. Septbr. d. A., har Norden mistet en af sine lærdeste og 

 mest fremragende Botanikere. Til Trods for den unge Alder (L. var 

 født den 15. Septbr. 1868), hvori han pludselig blev reven bort, midt i 

 sit Arbejde, havde L.'s Produktion været saa omfattende og paa flere 

 Omraader saa banebrydende, at den for bestandig vil sikre hans Navn en 

 fremskudt Plads i den botaniske Forskning. Allerede som ganske ung 

 Student (i 17 Aars Alderen) havde han debuteret som videnskabelig 

 Forfatter med nogle floristiske Studier, bl. a. om den vanskelige Slægt 

 Rubus, indenfor hvilken han senere ved eksperimentelle Undersøgelser 

 paaviste de interessante Artsdannelsesfænomener, der blev saa vigtigt et 

 Led i den moderne Arvelighedsforskning. Men over flere andre betyd- 

 ningsfulde Omraader af Botaniken, som Cytologien og særlig Plante- 

 fysiologien, bevægede hans Studier sig og satte Frugt i klassiske Afhand- 

 linger f. Eks. om Cellekærnen, Pollenets Biologi (5 Afhandlinger), Géo- 

 tropisme (Psykroklini), den vintergrønne Flora m. fl., der alle vidner om 

 den skarpsindige, gennemkritiske, kundskabsrige og klare Iagttager og 

 Eksperimentator, han var. Hans Viden i andre Naturvidenskaber end 

 Botaniken var enorm, hvilket ogsaa hans mesterlige populær-videnskabelige 

 Skrifter (Naturvetenskapliga kåserier i 3 Bind) vidnede om, foruden at han 

 havde en omfattende politisk-filosofisk og religionshistorisk Produktion bag 

 sig, der havde gjort ham kendt, elsket og hadet over hele Sverige og 

 skaffet ham Plads blandt dettes mest fremragende Aander og Skribenter. 

 Ofte havde han udfordret den offentlige Mening og derved skabt sig bitre 

 Fjender, der længe holdt ham ude fra en fast Universitetsstilling. Men 

 efter at han i 1910 ved Konkurrence var bleven udnævnt til Professor i 

 Botanik i Upsala, blev han i 1911 ved Bengt Jönsson's Død af det 

 matematisk - naturvidenskabelige Fakultet i Lund enstemmigt kaldet til 

 dennes Efterfølger. Og nu ved hans Død sænkede alle, Venner som 

 Fjender, Fanen for den ypperlige Videnskabsmand og det sjældne uegen- 

 nyttige Menneske, der havde naaet at blive en Lærer og Fører ikke alene 

 for de botaniske Studerende, men for hele det svenske Folk — og for 

 en god Del uden for Sveriges Grænser. Fr. Weis. 



Personalia. 



Mag. O. Galløe forsvarede den 29. Maj 1913 for den filosofiske 

 Doktorgrad sin Afhandling : Forberedende Undersøgelser til en almindelig 

 Likenøkologi, der ogsaa er udkommet i Dansk Botanisk Arkiv, Bd. 1, Nr. 3. 



