- 299 — 



Mange isslebne, afrundede Klipper rager frem rundt om paa 

 Slotsklippen gennem disse Urte-Græsmarker med Buskadser, og 

 stejlere Klippevægge findes hist og her, der som de afbildede 

 bærer en tæt Vegetation af Laver, især Parmelia saxatilis, P. 

 omphalodes, den mørkebrune Pkyscia aquila, der i Solen til sidst 

 kan blive næsten helt sort, desuden den graa Ramalina scopuloram 

 og Peltigera canina, den gulgraa Sticta scrobicalata, samt tynde, 

 brune Skorper af Lecidea badia, Lecanora atra, Verrucaria. I Rev- 

 ner og paa smaa Hylder finder nogle Karplanter en knap Plads, 

 f. Ex. Sedum acre og S. Telephium, Campanula rotundifolia, Saxi- 

 fraga granulata, Hieracier og Taraxacum, Festuca rubra, Cerastium 

 cæspitosum, Polypodium vulgare, pletvis i stor Mængde og til Dels 

 med formedelst den tørre Bund og den tørre Luft indrullede Blade, 

 samt af sjældnere Bregner Asplenium trichomanes. 



Nogle Hylder er saa brede, at et helt frodigt Stykke Græs- 

 mark med Urter kan udvikles her (Fig. 4), og mange Steder faar 

 Buske Fodfæste mellem Klipperne, som f. Ex. Hylden paa Fig. 5, 

 hvor ogsaa Vedbenden ses klatre op ad Klippesiderne. 



Nogle Klippesider er stærkere mosklædte, f. Ex. den Fig. 6 

 afbildede. Til venstre ses en stor graalighvid Skorpelav, ellers en Del 

 Mospuder af den her gullige, silkeglinsende Isothecium myosuroides; 

 I disse Puder ser man Blomsterplanter som de to Sedum-Arter, 

 Saxifraga granulata o. a. finde sig en hyggelig Standplads. 



Om Mosvegetationen paa Slotsklippen har C. Jensen 

 nedskrevet følgende: ,, Overalt, hvor høje Blomsterplanter vokser 

 frodigt og danner et tæt Dække over Jordsmon'et, vil man paa denne 

 Aarstid [Juli] i Regelen søge forgæves efter Mos. I lave Samfund, 

 f. Ex. Græsmark, fandtes som oftest Hylocomium squarrosum, og 

 hvor Jordbunden var mere sandet, forekom Hypnum albicans og 

 H. lutescens. Men paa lodrette Klippevægge, hvor Blomsterplanter 

 ikke kan vokse, bredte Mosserne sig saa meget rigeligere. Det 

 var her, som næsten overalt i Granitterrænet, Isothecium, myosu- 

 roides som dækkede de største Flader, dernæst Hypnum sericeum, 

 H. crassinerve og Stereodon resupinatus. Hvor disse manglede, fand- 

 tes gærne smaa afrundede Tuer af Dicranoweissia cirrata, Oncopho- 

 rus Bruntoni og Grimmia campestris, eller sortebrune Pletter, som 

 ved nærmere Eftersyn viste sig at være den nydelige, næsten traad- 

 fîne Frullania fragilifolia. Ogsaa Metzgeria furcata og Lejeunia cavi- 

 folia var hyppige her. Paa Steder, hvor Klippen største Delen 

 af Aaret holdes fugtig af nedsivende Vand, voksede i Regelen Jun- 



31* 



