- 310 — 



sig i Vejret), eller magre sandede Marker, til Dels Lynghede eller, 

 længst mod Nord, Klitdannelse. 



Lyngheden kan benævnes Klippehede, fordi Klipper og store 

 Morænesten i saa stort Antal rager op gennem Lyngen, et Exempel 

 paa en ,, sammensat Formation" ligesom flere af de tidligere 

 omtalte. Den egentlige Lynghede er enkelte Steder ret tæt, om 

 end lav (15 — 20 cm), dannet af Calluna med indstrøet Revling o. a. 

 Her er mange Laver (Renlav, Cladonia alcicornis, Cornicularia acu- 

 leata o. fl.). Sandbunden ses mange Steder i denne lave Plante- 

 vækst, og Sand fylder ofte ud mellem de afrundede Klipper. Pletvis 

 gaar Heden over i de fra Vestjylland bekendte W eing'drtneria- 

 M ark er, der for Tiden var brunrøde af Blomsterstandene. Enkelte 

 Ener træffes, liggende plat ned paa Marken og dannende frisk- 

 grønne Pletter paa den graa-gulgrønne Bund. 



Følgende Arter karakteriserer denne tørre Plantevækst: Achillea 

 millefolium. Acinos thymoides. Agrostis vulgaris. Aira flexuosa. 

 Airopsis præcox. Antennaria dioeca. Anthoxanthum odoratum. Art- 

 thyllis gulner aria. Artemisia campestris. A vena pratensis. Calluna. 

 Carex arenaria, C. præcox. Carlina vulgaris. Cerastium semidecan- 

 drum, C. cæspitosum, C. strigosum (ved Fyrtaarnet). Cirsium lan- 

 ceolatum. Empetrum. Galium verum. Hieracium Pilosella. Heli- 

 chrysum arenarium. Hypochaeris radicata. Jasione montana. Lotus 

 corniculatus. Luzula campestris. Nardus stricta. Orchis Morio. 

 Orobus tuberosus. Plantago lanceolata. Polygala vulgaris. Potentilla 

 argentea, P. erecta, P. reptans. Rumex acetosella. Scleranthus an- 

 num. Sedum acre. Thymus serpyllum. Trifolium arvense, T. pra- 

 tense, T. procumbens. Veronica chamædrys, V. officinalis. Vicia 

 angustifolia. Viola canina. W eing'drtneria canescens 



Der er Pletter, hvor Elymus vokser spredt i denne Vegetation, 

 uden at der egentlig er Klitter. Der er baade ved Vestkysten og 

 inde i Landet nøgne Sandpletter, hvor Polytrichum piliferum og 

 Ceratodon purpureus binder Sandet sammen, og hvor de samme, af 

 sandbindende sterile Likenthalli (Stereocaulon o. a. ) dannede, svagt 

 hvælvede eller lavt topformede Kager ligger løst paa Sandet, som 

 vi træffer rundt om i Landet paa lignende Bund lige til Vesterhavet 

 (se „Dansk Plantevækst" 2, S. 94, Fig. 60). 



Hammerens Mosvegetation blev ikke undersøgt, men der an- 

 gives herfra: Barbula convoluta. Bryum pallescens, Br. pallens. Cin- 

 clidium stygium. Distichium inclinatum. Frullania Tamarisci. Hyp- 

 num glareosum. Jungermannia ventricosa. Oncophorus Bruntoni. 



