— 351 — 



mina og Aspidium spinulosum, endvidere Krat af Hindbær, Kirse- 

 bærbuske, begge Gedebladarterne, Benved, Tørstetræ og Rødæl. 

 Paa Klippehylderne vokser Polypodium Dryopteris og Phegopteris 

 og andre Bregner, Oxalis acetosella, og talrige Mosser, blandt hvilke 

 „de for en saadan Lokalitet særlig karakteristiske: Frullania fra- 

 gilifolia, Jungermannia subapicalis, J. quinquedentata, J. minuta (i 

 Dicranum-Tuer), J. gracilis, Marsupella emarginata, Bartramia 

 pomiformis var. crispa, Dicranum fuscescens og Scottianum il (C. J.). 



Om Kohullet vokser i Krattet mange Exemplarer af Rhamnus 

 Frangula, Sorbus aucuparia, Corylus o. fl. og paa Bunden Blaabær, 

 samt paa fugtigere Steder Equisetum silvaticum, Molinia coerulea 

 o. a. 



(De Bornholmske Moser blev ikke undersøgte paa mine Ex- 

 kursioner. Derimod omtales Vallensgaards Mose i Ostenfelds 

 Beretning S. 64). 



Det Indtryk, som den der første Gang gør Bekendtskab med 

 Bornholms Natur, faar af den, er, at den, som en af Deltagerne i 

 Studenter-Exkursionen udtrykte sig, er meget kaotisk. Dette 

 gælder selve Landskabet, som overalt i den frugtbare Del viser 

 større og mindre Gaarde spredte omkring uden at være samlede i 

 Landsbyer, og hertil kommer saa, især i Granitterrænet, den „Uor- 

 den", som de rundtom og midt i Agerlandet opstikkende Granit- 

 klipper og store løse Stene foraarsager. Det bornholmske Landskab 

 er i øvrigt særdeles tiltalende ved de store velbyggede Bindings- 

 værks-Gaarde og Husene, der er spredte i Landskabet og alle om- 

 givne af Trævækst, som ikke viser nævneværdige Tegn paa at være 

 paavirkede af Vestenvinden. Levende Hegn findes sjældent, men 

 Stengærder ere desto hyppigere, dels som Skel mellem de forskel- 

 lige Ejendomme, dels undertiden endog mellem den enkelte Ejen- 

 doms Marker. I ikke faa Tilfælde forvandles disse Stengærder dog 

 til levende Hegn derved, at Roser og Brombær, Hyld, Kaprifolier 

 og andre Planter indfinder sig og vokser op mellem Stenene. Lande- 

 vejene er enten uden Træer, eller der er plantet kanadisk Poppel, 

 men i saa Fald er de ikke topstævnede paa den afskyelige Maade, 

 som man ser saa mange andre Steder i Danmark. I nyere Tid 

 plantes Sorbus scandica aabenbart hyppigt som Vejtræ paa Born- 

 holm saavel som f. Ex. paa Sjælland, men Stammerne har des- 

 værre sjælden nogen smuk Vækst; de er ofte stærkt krogede, og 

 Toppen synes at være meget følsom over for Vinden. 



