Bornholm har ikke saa vidtstrakte naturlige Planteformationer 

 som f. Ex. Jylland, og Grundene er selvfølgelig topografiske, nem- 

 lig den uendelige og ofte meget bratte Vekslen i Niveauet, og der- 

 med i Jordbundsfugtighed, Exposition m. m., som er saa karakte- 

 ristisk navnlig for Granitterrænet, meget mindre for det sydlige 

 Sletteland, hvis Jordbund er dannet af svagt hældende Sandstens- 

 og Skiferlag. 



Skovene i Almindingen og andensteds, f. Ex. Sandflugtskoven, 

 Rø Plantage og ved Rømersdal, er gennemgaaende kunstige og i 

 Regelen meget blandede, idet forskellige Træarter er bragte til An- 

 vendelse i forskellige Afdelinger og disse tillige er paa meget for- 

 skelligt Udviklingstrin i forstlig Henseende. Ogsaa de naturlige 

 Skove i Almindingen og i Granitterrænet langs Nordøstkysten samt 

 Kommuneskovene paa Sydlandet, der i Regelen følger Aaløbene, er 

 som oftest Blandingsskove af Avn, Ask, Ælm, Birk, Røn m. fl., 

 hvorpaa der er givet Exempler i det foregaaende. Der er et „Kaos" 

 ogsaa i disse Skove, vidt forskelligt fra hvad f. Ex. den stærkt 

 skyggende Bøg frembringer. 



Den egentlige Klippevegetation er i Virkeligheden ogsaa et 

 meget broget Kaos af forskelligartede Formationer, som er styk- 

 kede ud i smaa Portioner og uordentligt blandede. Ved Siden af 

 en Klippeside med en ren Likenvegetation findes f. Ex. Klippe- 

 hylder med lidt Muld og nogle enkelte Blomsterplanter eller endog 

 en Prøve af en lille Græsmark, eller der vokser Lyng eller Buske, 

 maaske endog en lille Prøve paa et Krat. Strandkrattene ved Slots- 

 lyngen, Gudhjem osv. er en yderst broget Vegetation, nærmest 

 blomsterrige Tornekrat, der giver Husly til en Mængde Høj stauder. 

 Selv den Formation, der efter sin Natur maaske er den mest ex- 

 klusive, nemlig Lyngheden, er her ialt Fald paa sine Steder ret 

 kaotisk. Mest lig de magre, flade, jydske Heder er Lynghederne 

 paa Sydlandet, f. Ex. SO. for Rønne og paa Sandstensterrænet. 

 Det er vist ogsaa her, at man oftest vil træffe Mor, Blysand og 

 Rødjord. De er elendige Heder med lav Lyng. De fleste andre Hede- 

 strækninger saasom Slotslyngen og Højlyngen har en anden Karakter, 

 der mere ligner Hedebakkerne i Midtjylland, f. Ex. i Silkeborg- 

 egnen. De udmærker sig ved høj og frodig Lyng og har et meget 

 afvekslende Terræn og deraf følgende Afveksling i Vegetation, 

 navnlig mange løse Stene og Granitklipper, og lave fugtige Sænk- 

 ninger; tillige foregaar her en udpræget Selvsaaning af Træer som 

 foran omtalt. Det er aabenbart en ved Granitens Forvitringspro- 



