- 353 — 



dukter beriget Jord, rigere end den jydske; Humussyrerne neutra- 

 liseres formodentlig af Alkalier, der stammer fra Graniten. Høj- 

 lyngen er paa Vej til ved en naturlig Udviklingsgang at blive til 

 Skov. Ogsaa Klitterrænet i det sydøstlige Hjørne af Bornholm er 

 meget varieret, men overgaar i denne Henseende næppe de vest- 

 jydske; derimod afviger det fra dem og ligner det sydsvenske ved 

 Sandhammeren ved de der forekommende Krat af Æl og Birk (se 

 „Dansk Plantevækst", II). 



Bornholms Flora afviger ikke lidt fra det øvrige Danmarks. 

 Manglen af Bøg er en meget vigtig Afvigelse. Skovene ligner i deres 

 Sammensætning mest vore sydlige Østersø-Øer; Sorbus torminalis er 

 et af Fingerpegene. Af de paa Bornholm forekommende, ellers 

 sjældne eller manglende Arter kan nævnes:: 



Anemone apennina. Aquilegia vulgaris. Asplenium adian- 

 tum nigrum, A. septentrionale, A. trichomanes. Cotoneaster integer- 

 rima. Cynanchum vincetoxicum. Dianthus prolijer. Draba muralis. 

 Goodyera repens. Geranium lucidum. Helianthemum chamæcistus. 

 Hieracium bifidum. Listera cordata. Lathyrus sphæricus. Linnæa 

 borealis. Lunaria rediviva. Medicago minima. Orchis sambucinus. 

 Poa bulbosa f. vivipara. Pirola uniflora, P. umbellata, P. media. 

 Petasites spuria. Polygonatum anceps. Potentilla arenaria, P. minor. 

 Primula farinosa, P. acaulis. Potamogeton rutilus. Scutellaria ha- 

 stifolia. Sorbus Aria, fennica, scandica, torminalis. Veronica spicata. 

 Desuden en hel Del flere, som kan findes hos Bergstedt, og som 

 maa medtages, naar man vil oplyse Bornholms floristiske Stilling 

 og Historie. 



Af floristiske Mærkeligheder kan fremdrages, at Asperula odo- 

 rata kun er funden paa en lille Plet. Empetrum spiller en ringe 

 Rolle. Arctostaphylos uva ursi er ikke funden, saavel som andre 

 jydske Hedeplanter, nemlig Arnica og Genista' evne. 



Fra Dyreverdenen kan anføres, at Raager er i stort Antal, 

 men Maarer, Ildere og Muldvarpe har ikke kunnet indvandre til 

 Øen. Heller ikke Egernet, der c. 1889 indførtes af en Proprietær 

 Kirketerp, vist til liden Gavn for Øen. 



Bornholm er — jeg haaber man vil have faaet dette Indtryk 

 — en yderst ejendommelig og rig Del af Danmark. Intet andet 

 Sted finder man saa mange forskellige Formationer forenede paa 

 et saa lille Areal. Overmaade meget maa være tilbage at undersøge. 

 Maatte danske Botanikere oftere end nu sker søge derover. 



