— 360 — 



Det har vist sig, at Kendskabet til og en nøje Beskrivelse 

 af Grenrejsning findes hos Theodor Hartig 1859 1 ). Det drejer sig 

 om en löaarig Granbestand, som han lod afskære 4 F. over Jor- 

 den i Løbet af Sommeren. »Allerede efter 6 Uger havde paa 

 mange af Granstubbene de øverste Grene — og kun disse — rejst 

 sig i lodret Stilling. Bøjningen opefter havde udelukkende fundet 

 Sted ved Grenenes ofte tommetykke Basis, alle øvrige Greninter- 

 nodier havde beholdt deres lige Retning«. Der bemærkes ud- 

 trykkelig, at de paagældende Grene oprindelig havde en horizontal 

 Stilling. Hartig diskuterer Aarsagen og siger, at Lyset kan det 

 ikke skyldes, men at der aabenbart ligger en indre Drift til Grund 

 derfor, som er mægtig nok til at overvinde ikke alene Trakeïder- 

 nes Sammenhængskraft ved Basis af en tommetyk Gren, men 

 ogsaa 3 F. lange, rigt naalebærende Grenes Tyngde. 



Det siger sig selv, at det maa være en mægtig Kraft, der 

 skal til for at tvinge en Gren fra sin horizontale eller næsten 

 horizontale Stilling over i en blivende lodret Stilling, og det fore- 

 kommer mig at være af Interesse, at denne Kraft tillige giver 

 sig et synligt Udtryk deri, at det særlig overfor Tryk modstands- 

 dygtige Ved kommer til Udvikling paa Grenens Overside, der 

 efterhaanden bliver til Inderside, medens før det modsatte var 

 Tilfældet. Det er ligesom en Illustration til den Proces, der gaar 

 for sig, og tjener i høj Grad til at anskueliggøre denne. Men det 

 giver tillige en Forestilling eller en Anelse om, hvor uendelig 

 nuanceret et Væv, i foreliggende Tilfælde altsaa Naaletræved, kan 

 være under Paavirkning af de forskellige ydre Faktorer. 



Nylig er der kommet en Afhandling af Jaccard 2 ), der sti- 

 mulerede mig til Publikation af ovenstaaende Opsats, som jeg 

 havde haft liggende i flere Aar. Den nævnte Forfatter beskriver 

 et noget lignende Tilfælde, iagttaget paa Pinus nigra (Østrigsk 

 Fyr) 3 ). Men han opfatter den abnorme Rødveddannelse her — 

 den paa Oversiden — paa en anden Maade og kommer til 

 det Resultat, at Rødved kan dannes som Følge af en Træk- 

 spænding 4 ). 



x ) Allg. Forst- u. Jagdzeitung 1859, S. 416. 



2 ) P. Jaccard, Ueber abnorme Rotholzbildung (Berichte d. deutsch. 

 Bot. Gesellsch. XXX Jahrg. 1912). 



3 ) Som vi plejer at kalde P. Laricio austriaca. 



4 ) »Da die aufwärts gekrümmte Oberseite des betreffenden Zweiges einer 

 Zugspannung und nicht einem Längsdrucke ausgesetzt war, so muss 



