— 370 — 



Hos de smaa Løg (Størrelsesklasse 1 — 3) stiger nemlig Procent- 

 tallene af de hævede Løg meget mere med Dybden end hos de 

 store Løg. Der synes saaledes ikke at være en bestemt Normal- 

 dybde for Løgene i Almindelighed, men derimod en bestemt 

 Normaldybde for de enkelte Løgstørrelser. I hvilken Grad nu 

 Løgstørrelsen, kan tiltage, er en anden Sag. Naar den som an- 

 taget bliver bestemt ved Dybden, kommer man til det Resultat, 

 at der er en lovmæssig Sammenhæng mellem den Mængde Op- 

 lagsnæring, Planten bruger det ene Aar, og den, som den opsam- 

 ler for det følgende Aar. Hermed stemmer ogsaa overens den 

 Ejendommelighed, at den assimilerende Del af Planten var desto 

 større, jo dybere Plantens Løg var under Overfladen; i hvert Til- 

 fælde var Løvbladene ofte paafaldende store hos de dybt siddende 

 Løg. Jeg fandt flere Individer af 40 cm's Længde, hvoraf Halv- 

 delen var over Jordoverfladen. 



Prof. Raunkiær har stillet et andet meget interessant Spørgs- 

 maal x ), nemlig om der er en lovmæssig Sammenhæng mellem 

 Dybden og Længden af det Stængelparti, hvorved det nye Løg 

 føres højere op i Jorden. Mine Iagttagelser tyder paa, at det 

 nye Stængelpartis Længde til en vis Grad tiltager med Løgets 

 Dybde. 



Efter det ovenfor sagte maatte man snarere vente en Sam- 

 menhæng mellem Løgets Størrelse og det nye Stængelpartis Længde; 

 men her har jeg heller ikke fundet helt samstemmende Resultater, 

 hvilket sandsynligvis skyldes den anden Faktors, nemlig Dybdens 

 Indflydelse. 



Det nye Stængelpartis Længde synes at være temmelig be- 

 grænset, og det kan derfor være nødvendigt, at et og samme 

 Løg hæver Vækstpunktet flere Gange. Saadanne Planter findes 

 ogsaa ofte. De er kendelige paa det Stængelparti, som bliver til- 

 bage fra den foregaaende Løgforskydning. De Planter med saa- 

 danne Stængelpartier fra det foregaaende Aar, som jeg fandt, 

 havde næsten uden Undtagelse ogsaa i dette Aar hævet deres 

 Løg; men langtfra alle Planter, som havde hævet Vækstpunktet i 

 dette Aar, havde gjort det ifjor, hvilket passer rigtig godt med 

 det ovenfor sagte. Det er nemlig saaledes, hvad ogsaa Prof. 

 Raunkiær har fundet, at Galanthus nivalis ikke altid hæver det 

 nye Løg, selv om det er for dybt i Jorden. Maaske bestaar det 



l ) Danske Blomsterplanters Naturhistorie I.e. 



