— 393 - 



arter) af Visningscoefficienter i samme Jordart. Af de herved frem 

 komne Broker tages Gennemsnittet. Et Eksempel vil kunne oplyse 

 Fremgangsmaaden : For Tomatvarieteten »Stone« er der i to forskellige 

 Jordarter bestemt tre Visningscoefficienter, nemlig 1,10 for den ene og 

 6,9 og 6,8 for den anden Jordart. For den første er Gennemsnittet af 

 samtlige Visningscoefficienter (for alle undersøgte Plantearter) 1,03, 



for den anden 6,3. Vi faar saaledes Brøkerne , |-| , Deres 



Gennemsnit er 1,08, hvilket er den »relative Visningscoefficient« for 

 »Stone«. Brøken er her større end 1, vi har altsaa en høj Visnings- 

 coefficient eller med andre Ord, »Stone«s Evne til at reducere Jordens 

 Vandindhold er lidt under Gennemsnittet. 



Briggs & Shantz meddeler en Række relative Coefficienter for mange 

 forskellige Planter, baade dyrkede og vilde, og blandt de sidste baade 

 for Hydrofyter, Mesofyter og Xerofyter ; Gennemsnittet for undersøgte 

 Planter af disse tre Kategorier er henholdsvis 1,10, 1,02 og 1,06, hvad 

 der jo er en forbavsende ringe Forskel, — forbavsende, fordi det synes 

 at stride mod Erfaringen, at Tørhedsplanter ikke skulde være i Stand 

 til at tage væsentlig mere Vand fra Jorden end andre Planter. Men 

 Sagen er den, at Tørhedsplanterne visner ikke, eller ikke straks, naar 

 Jorden ikke længer kan give dem Vand, — visse Cactus f. Eks. kan 

 staa aarevis uden at faa Vand og uden at visne. Taleren mente der- 

 for, at Ordet »Visningscoefficient« (wilting coefficient) ikke er adækvat. 

 Ved en snildt udtænkt Balancemetode påaviser Briggs & Shantz for 

 Planter, der ikke visner, det Tidspunkt, hvor der ikke længer gaar Vand 

 fra Jorden til Planten, altsaa »Visningspunktet«, svarende til det Punkt, 

 hvor andre Planter visner. At det virkelig svarer til Visningspunktet, 

 påaviser Forfatteren f. Eks. ved at dyrke Hvede og Cactus i samme 

 Potte. Hveden visner, naar Balancen viser, at Cactus ikke tager mere 

 Vand fra Jorden. 



Briggs & Shantz har undersøgt Visningscoefficientens Forhold til 

 forskellige andre Egenskaber ved Jordarterne, saa at de ved direkte 

 Undersøgelse uden Planters Hjælp kan bestemme Visningscoefficienten 

 i Naturen. Bestemmelsernes Rigtighed kan kontrolleres ved Iagttagelser 

 paa Planterne, og der synes at være god Overensstemmelse. 



Hovedpunktet i Briggs & Shantz' Undersøgelser er, at Forskel- 

 len mellem de forskellige Plantearters Evne til at redu- 

 cere Vandmængden i Jorden er meget ringe, i hvert Fald 

 under de anvendte, for Planterne gunstige Luftforhold. 



Taleren refererede tilsidst Undersøgelser af de samme to Forskere 

 over Planternes Vandbehov paa de tørre Sletter i Colorado. Med 

 »Vandbehov« menes Forholdet mellem Vægten af det af Planten op- 

 tagne Vand og Vægten af produceret Tørstof. Vandbehovet fandtes 

 ved Kulturforsøg i dertil indrettede store Potter, og som Resultat var 

 der fremkommet en Række Tal, der viste f. Eks., at hvis Hvedens 

 Vandbehov sættes til 100, har Lucerne 211, Rug 143, Havre 122, 

 Byg 106, Majs 73, Hirse 60 o. s. v. 



Til Foredraget knyttedes en Bemærkning af Laboratorieforstander 

 Harald Christensen. 



