— 47 — 



Bredde (det bredeste Sted). Paa dette Kort findes Øst for den nedre Del 

 af Kathale Mose — der betegnes Katholm Mose — og omtrent ud for 

 Midten af Ravnsholt Hegn en lille, skarpt afgrænset, unavngiven Skov. 

 Men blot 9 Aar efter paa Generalstabens topographiske Kort over Danmark, 

 1862, er Søen forsvundet. 



Søen er saaledes udtørret i Tidsrummet mellem 1853 og 1862. Men 

 hvorledes er det siden da gaaet med Terrænet, med Bevoksningen og med 

 Arealets mulige videre Udtørring? Desværre har jeg ikke haft Lejlighed til 

 at se Kort i stor Maalestok fra Tiden kort efter Søens Udtørring, og nogen 

 Sammenligning med de nyeste nøjagtige Kort ser jeg mig derfor ikke i 

 Stand til at fremføre. Men der er ingen Tvivl om, at Forvandlingen skrider 

 frem, og det paagældende Eng- og Mosedrag stadig ændres og da navnlig 

 udtørres og opdyrkes mere og mere. Tager vi Maalebordsblad n n. 9 Fa- 

 rum 1 : 20.000, maalt 1897, rettet 1900", foran os, ser vi, at den ud- 

 tørrede Sø stadig bærer sit gamle Navn : Allerød Sø, Mosen hedder Kat- 

 hale Mose, og den lille før omtalte Skov hedder Sønderskov. Baade i 

 Allerød Sø og Kathale Mose er der Mose- og Løvskovs-Signaturer. Det 

 viser sig ved Besøg paa Stedet, at det særlig er Birk, som vokser her, 

 der er dog ogsaa mange Elle og Pile, de sidste navnlig i Allerød Sø. 

 Store Dele har en tæt og kratagtig Bevoksning. Efter Oplysninger, ind- 

 hentede hos en ældre Mand der paa Stedet, blev der efter Søens Udtør- 

 ring — frembragt ved Afvanding til Sælsø — plantet en Del Birketræer, 

 men Hovedmængden af den Busk- og Træ-Vegetation, som nu findes, er 

 dog sikkert kommen til ad naturlig Vej. Min Hjemmelsmand udtalte, at 

 der i mange Aar efter Udtørringen var Græsslet, og han mente, at han 

 endnu for 30 Aar siden havde slaaet Græs der. De vigtigste Bundplanter 

 i Allerød Sø er Gramineer og Gyperaceer, i Kathale Mose er Galluna vist 

 den mest fremtrædende. Terrænet syd for Mosen er ret højt: 62 m om- 

 trent ved Sønderskovs Sydvest-Hjørne, medens det lavest angivne Punkt i 

 Mosen er 44 m. Lerbane fører fra Arealer Syd for Sønderskov gennem 

 denne op til Blovstrød Teglværk og fra Terrænet Sydvest for Sønderskov 

 lige gennem Mosen op til det nordligere beliggende Allerød Teglværk. 

 Om Lergravene her har N. Hartz og V. M ilt h er s skrevet: Det sen- 

 glaciale Ler i Allerød Teglværksgrav. Meddelelser fra Dansk Geologisk 

 Forening Nr. 8, 1901, S. 31. Nogle faa Huse ligger paa Arealet; nyere 

 Bebyggelse (ikke paa Maalebordsbladet) findes i Nærheden af Skovfoged- 

 boligen. Vandhuller forefindes i større Antal ; nogle af disse (ud mod Pe- 

 riferien) er opstaaede ved Lergravning, andre er ægte Mosehuller, enten 

 med bløde, udviskede Konturer eller, sjældnere, med rette Sider, tydende 

 paa, at Tørveskæring har fundet Sted i den senere Tid. Tørveskæring 

 finder dog sikkert nu kun Sted i ringe Grad. Det største med Vand-Sig- 

 naturer betegnede Areal, der findes paa Maalebordsbladet, ligger midtvejs 

 mellem de to Teglværker og overskæres af Banelinien København — Hille- 

 rød; den er c. 400 X 250 m og er af kunstig Oprindelse — opstaaet ved 

 Lergravning til Teglværkerne. Den til Brændingen ubrugelige Jord er efter- 

 ladt i uregelmæssige Volde og Banker; imellem disse er smaa Vandsam- 

 linger, hovedsagelig med Tagrørsvegetation. I den Del af Lergraven, som 

 ligger nordøst for Banelegemet, findes en c. 30-aarig Naaletræs vegetation, 

 navnlig paa Voldene; denne Naaletræsplantning falder dog udenfor det 

 Omraade, som her behandles, og den skal derfor ikke nærmere omtales. 

 I den sydvestre Del af Lergraven er en noget yngre Elletræsbeplantning. 



