— 58 — 



besøgte disse Steder St. Hansdag 1899, og der findes herom en ret ud- 

 førlig Ekskursionsberetning (Bot. Tidssk. 22, p. XXVIII— XXXII) fra Pro- 

 fessor F. Kølpin Ravns Haand, hvortil i det hele kan henvises; i det 

 følgende omtales kun saadanne Træk af Egnens Vegetation, som i den 

 nævnte Beretning er uomtalte. 



Kl. 8 kørte vi fra Nykøbing, forbi magre Sandmarker, Hedestrøg og 

 Plantager til Dybesø. Kun en ganske smal Sandtange adskiller denne fra 

 Kattegat ; men Vandet er helt fersk og anvendes som Drikkevand paa Bade- 

 hotellet. I Rørbæltet paa Søens Tilvækstside stod højtvoksne, blom- 

 strende Cladium : iøvrigt havde Randzonens Samfund den sædvanlige Sam- 

 mensætning. Tangen ud mod Kattegat var yderst værnet af en stenet 

 Havstok med enkelte kæmpestore Crambe-Phnier, forøvrigt uden Vegeta- 

 tion ; indenfor Havstokken, paa den sandede Bund, begyndte næsten umid- 

 delbart Lyngheden, snart afløst af Fyrreplantage. Der var iøjnefaldende 

 Virkninger af NV. -Vinden paa Vegetationen ; de lave Lyngtuer efterlignede 

 i Formen ganske Smaaklitter: den svagt hældende Vindside repræsentere- 

 des af Buskenes udgaaede Del, medens den stejlere Læside stod med en 

 brungrøn Skrænt af beløvede Kviste. Ogsaa Plantagens Strandside var 

 hærget af Forblæsning og formet af Vinden. 



Indenfor Dybesø hæver det flade Forland sig skræntformet ; Skræn- 

 terne er snart beklædte med en Vegetation af Græs og Urter, hvori Ge- 

 ranium sanguineuins røde afløser Pulsatilla pratensis' blaa, snart krat- 

 klædte, stejle og utilgængelige. Slaaen, Tjørn og Roser (R. canina og 

 tomentosa) danner paa de sidste Steder Hovedmængden af Vegetationen; 

 af Urterne hævder stadig Geranium sanguineum sin dominerende Stilling, 

 pletvis i næsten lianagtige Samlag; endvidere optegnede vi her Avena pra- 

 tensis, Campanula per sici folia, Festuca dertonensis, Helianthemum num- 

 mularium f. hirsutum, Hypericum humifusum, Melampyrum cristatum, 

 Phleum Boehmeri, Poterium sanguisorba og Silène nutans. 



Efter Frokost undersøgtes Flynder Sø, umiddelbart NØ. for Dybesø, 

 og her fandtes i den grunde, noget slikagtige Randzone et lignende Sam- 

 fund som i Kæret ved Pindals Kro, nemlig et Juncetum obtusiflori med 

 et Bundtæppe af Hypnum (Drepanocladus) intermedium; heller ikke Li- 

 paris manglede her. Endvidere noteredes Carex lasiocarpa, Epipactis 

 palustris, Samolus Valerandi og Veronica scutellata. I et Bælte uden for 

 Juncus-Zonen voksede et Samfund af Scirpus pauciflorus og rufus. I 

 Lavningen NØ. for Flyndersø fremdeles Drosera intermedia og rotundi- 

 folia samt Platanthera bifolia. 



Det var nødvendigt af Hensyn til Hjemrejsen at være i Rørvig ved 

 3-Tiden, hvorfor Marchen maatte sættes op til et Tempo, der ikke var 

 gunstigt for botaniske Undersøgelser ; til Gengæld havde vi paa hele denne 

 Tur den prægtigste Udsigt over den nordlige Del af Isefjorden. — Vi be- 

 søgte et lille Mosehul, der var opfyldt af Iris, og fandt ved dettes Rand 

 et Juncetum bufonii, angrebet af Entorrhiza Ascher sonian a (Magn.) De 

 Toni i den Grad, at næsten hver eneste Haandfuld optrukne Planter ud- 

 viste een eller flere Rodknolde. 



Efter Middagen i Rørvig opløstes Selskabet, idet nogle kørte tilbage 

 til Nykøbing for med Tog eller Automobil at begive sig videre, medens 

 andre foretrak at lægge Hjemvejen over Frederikssund. Denne Del af Sel- 

 skabet fik endnu Tid til at aflægge et kort Besøg paa den ejendommelige 

 Bakkekam, Høj sand, der fra Rørvig strækker sig ud mod Dybesø. Ve- 



