Derefter redegjorde Professor Dr. V. A. Poulsen for sine Undersøgelser 

 over Mælkerørene hos Campanula Vidalii, en træagtig og sukkulent 

 Campanula fra Azorerne. 



Hertil knyttede Prof. Dr. E. Warming en Bemærkning om Betydningen 

 af Mælkesaft hos Planterne. 



Mødet d. 24. April 1915. 



Cand. mag. Knud Jessen talte om Maglemose i Grib Skov (fra 

 fytopalæontologisk Synspunkt). 



Dr. Kolderup Rosenvinge rettede en Forespørgsel til Taleren. 



Derefter gav Museumsinspektør Dr. €. H. Ostenfeld et Par mindre Med- 

 delelser: 1) En afvigende Type (Ruppia anomala n, sp.) inden- 

 for Vandaksfamilien. 



2) Om Algeslægten HalospJiæra's systematiske Stilling. 



Efter at have refereret Schmitz' s, Cleve' s, Gran's og egne 

 tidligere Undersøgelser over Halosphæras Udviklingshistorie meddelte 

 Foredragsholderen, at han i Marts 1914 under sin Hjemrejse fra Vest- 

 indien ved Undersøgelse af levende Plankton havde iagttaget en Halosphæra- 

 Celle, hvis Indhold var omdannet til Zoosporer, dog saaledes, at der var 

 blevet en grynet Rest tilbage, som ikke var medgaaet til Zoosporernes 

 Dannelse. Zoosporerne var amøboide eller rettere metaboliske; deres 

 Forende var farveløs, og nær den fandtes en rød Øjeplet, iøvrigt var de 

 svagt gulgrønne; under Iagttagelsen ændrede de uafbrudt Form paa lig- 

 nende Maade som en Euglena; desværre lykkedes det ikke med de for- 

 holdsvis primitive mikroskopiske Hjælpemidler, der stod til Raadighed, at 

 iagttage Svingtraade, ej heller at se Zoosporerne blive frie ved Modercellens 

 Sprængning. Den iagttagne Form for Zoosporer afviger ret betydeligt fra 

 den af Schmitz beskrevne. 



Vort ufuldstændige Kendskab til Halosphæras Udviklingshistorie van- 

 skeliggør i høj Grad dens rette Anbringelse i Algernes System. I Al- 

 mindelighed har Algologerne stillet H. i Protococcaceernes Familie eller i 

 Protoccoideernes Orden, saaledes N. Wille, F. Oltmanns og L. Kolde- 

 rup Rosenvinge; men Foredragsholderen mente, den burde finde sin rette 

 Plads i den fra de almindelige Grønalger (Chlor ophyceæ) udskilte Klasse 

 Heterokontæ (denne Klasses Selvstændighed anerkender Wille ikke, og 

 naar Hensyn tages hertil, har denne Forf. anbragt H. paa en naturlig 

 Plads, nemlig ved Siden af Botrydiopsis). Idet han henviste til A. Pascher' s 

 interessante Afhandling „Uber Flagellaten und Algen" (Ber. Deutsch, botan. 

 Ges., 32, 1914), fremhævede han følgende Karakterer, der taler til Fordel 

 for Halosphæras Anbringelse blandt Heterokontæ: 1) De talrige smaa 

 grynformede Kromatoforer har gulgrøn Farve (rigeligt Indhold af Xantophyl) ; 

 2) Assimilationsproduktet er fed Olje og ikke Stivelse; 3) Væggens Byg- 

 ning af 2 Lag, hvoraf det ydre sprænges af, ofte som to Skaller; 

 4) Væggens kemiske Sammensætning: Pektinstoffer og Forkisling; 5) Zoo- 

 sporernes Evne til Formforandring. Hvad der endnu mangler for en endelig 

 Afgørelse af H's rette Plads er en Undersøgelse af Zoosporernes Sving- 

 traade, idet de fleste Heterokontæ karakteriseres ved Zoosporer med to 

 uligelange Svingtraade. 



Forudsat at Halosphæra virkelig er en Heterokont, bør den have sin 

 Plads ved Siden af Botrydium og Botrydiopsis, som den har mange 

 Lighedspunkter med. 



