- 86 — 



Naar Forf. saaledes forlælier, at Bornholms Hedemoser bl. a. huser Ledum 

 og Andromeda, turde det være en digterisk Frihed, fremkommet ved, at 

 disse Planter findes i Øst-Prøjsens Hedemoser. En Liste over Klitfloraen 

 paa nogie smaa Klitter ved Melsted indeholder bl. a. Rosa pimpinellifolia 

 og Hippophaës, der begge godt kunde have været dér, men paa Bornholm 

 kun findes plantede, den første dog vist nogle Steder forvildet. 



Forf. besøgte en Dag Christiansø og giver en Liste over de dyrkede 

 træagtige Planter, han saa i Haverne; forhaabentlig er denne Liste paa- 

 lidelig. Paa Bornholm selv opholdt han sig ca. 3 Uger (Juli 1911). 



G. H. O. 



C.Matthiesen: Dansk Frugt samlet, tegnet og beskrevet. I. Bind 

 264 S. II. Bind 324 S. København 1913. H. Hagerups Forlag. Pris: 

 12 Kroner. 



Skolelærer Matthiesen fra Gundsømagle var allerede for over en 

 Menneskealder siden kendt blandt Gartnere og Frugtdyrkere som en af de 

 bedste Frugtkendere her i Landet, og efter at han som pensioneret Lærer 

 for en halv Snes Aar siden slog sig ned i Ølstykke, har han om muligt 

 med endnu større Iver drevet sine Studier paa Frugtomraadet. Alsinger 

 af Fødsel var alt af dansk Bod ham særlig kært, og hans Iver for at 

 fremme Dyrkningen af dansk Frugt var derfor al Tid meget levende. 

 Hans Kongstanke blev det at udgive et Værk med Beskrivelse af Frugter 

 af dansk Oprindelse, og dette Maal er nu naaet. Til Motto har han sat: 

 „Det er herligt at arbejde, men endnu herligere at naa et længe efter- 

 tragtet Maal", og alle danske Frugtvenner og Frugtavlere, hvem Bogen er 

 tilegnet, maa samles i en Lykønskning til Forfatteren til, at Maalet er 

 naaet. 



I Aarenes Løb har M. leveret en lang Bække Beskrivelser af danske 

 Frugter til de indenlandske Havebrugs-Tidsskrifter og -Blade. Disse Be- 

 skrivelser ligger for en stor Del til Grund for Værkets Tekst, men tillige 

 har Forfatteren anvendt en Del af den forlængst afdøde Pomolog Pastor 

 Wøldikes Optegnelser (som er i M.s Besiddelse) og selvfølgelig benyttet 

 al den foreliggende ældre Literatur om det behandlede Æmne (Bentzien, 

 Den danske Frugthave, Bredsted). 



Forfatteren mener i Bægerrøret og dets Egenskaber at have fundet 

 Karakterer, som er særlig godt anvendelige ved Frugtbestemmelsen. „Alle- 

 rede saa tidlig som sidst i Halvfjerdserne, altsaa faa Aar efter, at jeg 

 havde begyndt mit Arbejde med Frugt, blev jeg klar over, at vi her havde 

 noget konstant at holde os til, en fast botanisk Egenskab, og jeg- 

 er gennem de mange og gentagne Undersøgelser af de samme Sorter 

 bleven overbevist om, at dette er rigtigt. Støvtraadenes Stilling og Støvvejens 

 Egenskaber, om kort eller dybtkløvet, dens Behaaring o. s. v. er altid 

 éns hos de enkelte Sorter, medens Frugtens øvrige Egenskaber, Form, 

 Farve, Smag m. m. kan variere endog betydeligt efter Aarets Vejrlig, Stedets 

 Jordbundsforhold, Træets Alder o. lign. 



Selvfølgelig er det af stor Betydning at have nogle saadanne Karak- 

 terer at holde sig til, naar man skal bestemme et vist Æble eller anden 

 Frugt, men det er dog et stort Spørgsmaal, om det vil vise sig tilstrækkeligt, 

 selv om man tillige kan benytte alle de andre Karakterer, som M. sætter 

 i anden Bække, og har Beskrivelse af Træets Vækst, dets Grene og Blade, 

 thi Tallet paa Frugter er jo nu saa stort — denne Bog indeholder over 



