— 94 — 



5. Ostenfeld, C. H.: En Strandfælledvegetation ved Juelsminde Strand- 



huse. 



6. Pedersen, P.M.: Planteliste fra Hads Herred. 



7. Østerberg, V.: Planteliste fra Horsensegnen, især fra Ruderaterne. 



Strandens Plantesamfund. 



Distriktets store Strandlinie mod Fjordene og Kattegattet 

 afveksler ret ligeligt med Skov eller Krat, lidt Tilløb til Klit- 

 dannelse et Par Steder, Skrænter og frodige Engdannelser med 

 eller uden Rørsump. Fronten mod Kattegattet er dog gennem- 

 gaaende af en barskere Karakter end Fjordenes mindre vind- og 

 bølgepaavirkede Bredder. Det nøgne Sand bliver her oftere Over- 

 flade, og gamle Strandlinier og Volde med Fælleder bag ved 

 giver her hyppigere Anledning til, at Statice armer ia og Calluna 

 kan sætte sig fast som karaktergivende Arter. Fjordbredderne 

 har kun saadanne Fælleder i smaa Pletter mest paa gammel, 

 overvokset Strandvold. Større Strækninger ved Dagnæs og ved 

 Udløbet af Søvind Aa samt ved Rosenvold danner dog Und- 

 tagelser. 



I. Forstranden (Havstokken): det af Bølger beskyllede 

 yderste Strandparti, der ligger blot ved Lavvande 1 ), er som Regel 

 smaastenet med enkelte større Sten (navnlig i Fjordene). Vege- 

 tationen er her altid Suaeda maritima, Salicornia herbacea og Glaux 

 maritima. Den sidste hyppigst i Fjordene. 



Bag ved dette Vegetationsbælte er oftest en Strandhævning 

 eller lav Vold med Planter som Hordeum arenarium og Triticum 

 repens, sjældnere T. junceum. Er disse Hævninger eller Volde af 

 større Udstrækning, Bredde og Højde, giver de Plads for Strandens 

 andet Plantesamfund: 



II. Strandvolden. Dens Oprindelse er noget forskellig. 

 Hyppigst er det Stenopskylninger, der er overføgne med Sand og 

 gødede med Tang, eller det er Tangvolde (Eve), forvitrede Tang- 

 masser, gødede af gennem mange Aar forraadnede Atriplex- og Cheno- 



x ) Fjordenes Bundvegetation eller Vegetationen udenfor Lavvands- 

 grænsen dannes næsten altid af Zostera marina, men kan ofte afløses 

 paa det lave Vand af tætte Plæner af Zostera nana blandet med Rup- 

 pia- Arterne og Potamogeton l pectinatus. Paa Kattegatkysten med det 

 kraftigere Bølgeslag og saltere Vand optræder ofte Zostera marina i 

 Formen stenophylla, saaledes ved Juelsminde, og de øvrige fra Fjordene 

 nævnte Arter mangler da, hvorimod Algearter (navnlig Blæretang) 

 optræder talrigt. 



