— 109 — 



Rosenvoldskoven optræder i stor Mængde i flere Farveaf ændringer, 

 Festuca silvatica, der allerede er nævnt, Luzula albida i Tirsbæk 

 skoven, hvor den maaske er udvandret fra Slotsparken, men iøv- 

 rigt staar paa en Skovskrænt sammen med Luzula silvatica; end- 

 videre Carex strigosa i Rosenvoldskoven, Carex digitata i Odder 

 Fredhave, Yding, Bredballe og Greis og Vinca minor paa Endelave 

 og paa en Kratskrænt ved Hansted Gaard, hvor den optræder 

 faciesdannende, formodentlig oprindelig forvildet. 



Vaade Lavninger og Sumpe 1 ). Skovenes fugtige Lavninger 

 faar altid et fra Omgivelserne afvigende Planteselskab, der be- 

 tinges af Fugtighedsgraden og navnlig af Belysningens Styrkegrad. 

 I de Lavninger, hvor Vandet ikke er synligt, men siver i Overfladen 

 bliver Carex remota, Impatiens noli tangere eller Geranium robertia- 

 num karaktergi vende. Er Fugtighedsgraden ringere, kan Urtica 

 dioica danne Facies eller sjældnere Circaea lutetiana. De øvrige til 

 disse Lavninger knyttede Planter er i Reglen Circaea alpina (der 

 dog er sjælden), Crepis paludosa, Glyceria fluitans, G. plicata, Lysi- 

 machia nummularia, L. nemorum, Juncus effusus, J. conglomerates, 

 Hypericum quadrangulum, Stellaria nemorum, Carex pallescens og 

 Aspidium filix mas. I Ulvskov ved Odder har jeg fundet en Phe- 

 gopteris polypodioides-F acies med Circaea alpina og Chrysosplenium 

 oppositifolium. Den sidste er hyppig i Distriktets Strandskove paa 

 gennemfugtig Bund ved Bækbredder, hvor den da er faciesdan- 

 nende og fortrænger Chrysosplenium alternifolium. I Balle-Fensholt 

 Skov optræder Onoclea struthopteris paa en lignende Lokalitet. 



Har Lavningen større Fugtighedsgrad i Midten, og ligger den i 

 sædvanlig Skovskygge, kan den være helt optaget af Glyceria flui- 

 tans med Formen triticea. Mod Randen kan da optræde en Bælte- 

 dannelse, der ser noget forskellig ud. Impatiens noli tangere og 

 Geranium robertianum er de hyppigste Karakterplanter, men Urtica 

 dioica kan ogsaa være det. Er der derimod Adgang for Sollyset, 

 forandrer Sumpen ganske Karakter i Forhold til Lysexpositionen. 

 Er der tillige udtalt Overfladevand, dannes den karakteristiske 

 Skovsump vegetation med dens Virvar af høje Urter, hvoraf Fili- 

 pendula ulmaria oftest er faciesdannende sammen med Lysimachia . 

 vulgaris. Af sjældnere Planter fundne i Skovsumpen kan 

 nævnes Sonchus palustris i Kleis Skov; det eneste Sted, hvor den 

 optræder fjernet fra Strandbrinkernes Væld. 



Smaasumpe med Kær indrammede af Pil og El er ikke uai- 



1 ) Saadanne, der ikke har ren Mosekarakter. 



