— 194 — 



stis alba. Pletvis store Bevoksninger af Limonium vulgare. Endvidere 

 fandtes: Aster tripolium, Atriplex hastatum, A. littorale, Centaurium ery- 

 thraea, Cochlearia officinalis f., Glaux maritima, Obione pedunculata, Odon- 

 tites littoralis, Plantago maritima, Salicornia herbacea, Spergularia media, 

 Statice armeria, Suaeda maritima og Triglochin maritima. 



Efter Frokosten gik vi gennem Østerby — hvor vi i Forbifarten 

 noterede: Arctium minus, A. tomentosum, Armorac{a lapathi folia, Arte- 

 misia absinthium, Chenopodium bonus Henricus, Leonturus cardiaca, Ly- 

 dum barbarum, Malva silvestris, Pastinaca sativa, Rumex obtusifolius og 

 Tanacetum vulgare — til Oxholm Skov. Ved Vejen, der over store Stræk- 

 ninger var garneret af brunvisne Kommenplanter {Carum carvi), voksede 

 megen Rubus plicatus. Af Træer og Buske optegnede vi langs denne og 

 andre Veje paa Øland: Hippophaës rhamnoides, Populus candicans, Rosa 

 glauca, R. rubiginosa, Salix alba x fragilis, S. fragilis, S. fragilis X pen- 

 tandra og S. hastata. Af Urter kan fremhæves: Agrimonia eupatoria, 

 A. odorata, Anthriscus silvester, Avena elatior, Fragaria vesca, Medicago 

 lupulina, Melilotus altissimus, Ranunculus repens og Torilis anthriscus. 



Oxholm eller Ølands Skov, af Areal ca. 300 ha, ligger fortrinsvis 

 paa Øens høje, diluviale Centralparti (max. 41 m over Havet), men stræk- 

 ker sig dog ogsaa ud paa det lave, alluviale Kystland, der udgør Øens 

 Hovedomraade. Kommer man fra Østerby-Siden ind i Skoven, møder man 

 snart en stejl, N.-S. gaaende Skrænt, den gamle Kystklint, som danner en 

 skarp Grænse mellem det lave og det højtliggende Skovparti. I den lave 

 Del af Skoven træffer man prægtige Elletrunte-Moser (Alnus glutinosa) 

 med en Bundvegetation fortrinsvis af Scirpus silvaticus og Eupatorium 

 cannabinum. Humle (Humulus) vokser frodigt her med Ribes nigrum og 

 R. pubescens; endvidere: Calamagrostis lanceolata, Carex remota, Circaea 

 intermedia, C. lutetiana, Deschampsia caespitosa, Equisetum pratense, 

 Filipendula ulmaria, Molinia coerulea, Scutellaria galericulata, Solanum 

 dulcamara o. fl. Andre Steder træffes Rødel-Dunbirk-Skov {Alnus 

 glutinosa— Betida pubescens) paa Mosegrund med en Bundvegetation af 

 Molinia og Deschampsia caespitosa, paa fugtigere Steder blandet med 

 J uncus effusus, paa noget højere med Deschampsia flexuosa. Pletvis Sam- 

 lag af Holcus mollis. I Bunden mellem Græstuerne træfies hist og her 

 store Puder af Hylocomium squarrosum og af transgredierende Sphag- 

 num; iøvrigt findes: Agrostis alba, Anemone nemorosa, Cirsium palustre, 

 Dryopteris dilatata og D. spinulosa, Epilobium montanum, Galium palustre, 

 Juniperus communis, Lonicera periclymenuni, Luzula pilosa, Lycopus 

 europaeus, Lysimachia vulgaris, Majanthemum bifolium, Melampyrum 

 vidgatum, Melandrium dioecum, Oxalis acetosella, Peucedanum palustre, 

 Potentilla erecta, Pteridium aquilinum, Rubus idaeus, Salix cinerea, S. fra- 

 gilis, Stellaria holostea, Trientalis europaea og Urtica dioeca. Eg og Bøg 

 kan træfies her, især paa Overgangen til den noget højere Bund; Bøgen 

 trives dog daarligt, og vi saa lavbehængte, knudrede Bøge, helt afribbede 

 af Larver og med nys udsprungne, lyst gule St. Hansskud. — Et Sted 

 i Skovens Udkant, ved Vejen til Østerby, undersøgtes en Askemose 

 {Fraxinus) med en meget frodig Bundvegetation, som fortrinsvis dan- 

 nedes af Carex acutiformis i over meterhøje Eksemplarer; Filipendula 

 ulmaria naaede Mandshøjde. Iøvrigt optegnedes her: Angelica silvestris, 

 Baldingera arundinacea, Calamagrostis lanceolata, Circaea lutetiana, Cir- 



