— 213 — 



Strandens Brinker. Det ovenfor nævnte Bakkeparti falder 

 navnlig mellem Lemvig og Struer brat af mod Limfjorden i bølge - 

 eroderede Brinker, der mange Steder naar imponerende Højder og ofte 

 lader stift graat Ler og Mergel blot. De domineres som sagt af Hippo- 

 phaës, og i Græspartierne kan foruden Alchemilla pubescens findes Avena 

 pratensis, A. pubescens, Fragaria vesca, Carlina vulgaris, Epilobium parvi- 

 florum, Vaccinium uliginosum, Taraxacum sp. og Primula officinalis. 

 Hvor Væld siver ud, dannes ofte Samlag af Equisetum limosum eller 

 arvense med J uncus glaucus-Tuex og med Puder af Montia lamprosperma 

 og Stellaria uliginosa (Toftum Bjerge). Bovbjerg Brinkerne mod Vester- 

 havet er ganske vegetationslose, men oven for dem er det ejendomme- 

 ligt at se Plantago coronopus og Cochlearia officinalis vokse i store 

 Mængder. Bølgesprøjt eller saltholdig Luft maa altsaa kunne naa her 

 op over den c. 140 Fod høje Brink. Paa Vestsiden af Venø findes 

 Plantago coronopus ogsaa voksende højt oppe paa en græsklædt Skrænt. 



Forstranden foran Brinkerne er oftest ganske smal og stenet og 

 vegetationslos, eller der kan i Lemvig Fjord dannes lidt Rørsump af 

 Scirpus maritimus og Arundo med megen Stellaria crassifolia i Bunden. 

 Men som Helhed er hele den lange Strandstrækning fra Struer til 

 Thyborøntangen blottet for Rørsump i Vandkanten under Brinkerne. 



Strandvolde og hævet Strand. Da Klit og Brink er saa ud- 

 bredt, bliver hævede Flad-Strande sjældne Lokaliteter. De største findes 

 mellem Lemvig Fjord og Thyborøntangen og paa den yderste Spids af 

 »Grisetaa Odde« ved Struer. Begge Steder er der v yderst dannet lave 

 Volde, der jævnt gaar over i den hævede Bunds magre Arealer, som 

 paa Geller Odde er bleven ren Lynghede, men paa Grisetaa Odde af- 

 veksler med Lyng og Armeria-'Fælleå. 



Paa Geller Odde er Volden af Sand og enten bevokset med Calama- 

 grostis arenaria eller med Hordeum arenarium eller med lavt Hippophaës- 

 Krat. Fjjendommelig er Forekomsten af Glaucium flavum paa de magre- 

 ste Partier. Vestligere, hvor Volden afgrænser store Strandenge, bliver 

 den græsklædt, og her kan da mellem Dactylis ^ømeratø-Samlagene 

 findes en Del Bromus erectus, vistnok uclsaaet. Venøs sydlige Del har 

 ligeledes nogen hævet Strand, og her kommer Glaucium flavum igen 

 paa rene Rullestensvolde, der udnyttes økonomisk. Volden paa Grise- 

 taa Odde er ogsaa dannet af Rullesten. Her forekommer Silene mari- 

 tima i Mængde, dannende flade, blaagrønne Pletter. Karakteristisk for 

 Partierne bag Voldene er Forekomsten af Sagina subulata. Paa Grisetaa 

 Odde blandede den sig i fugtige Lavninger med S. procumbens og her 

 forekom Krydsningen mellem dem. En for Volden karakteristik Plante 

 maa den smaabladede Form : acutifolius af Lathyrus maritimus siges 

 at være. 



Paa »Fælsted Odde« ved Nissumfjordens Sydbred ligger en sandet 

 Forstrand foran lave Lerbrinker. Her er yderst et smalt Bælte af 

 Scirpus uniglumis, medens Agrostis alba f. maritima er hyppig indenfor. 

 Stranden har ofte smaa Klitfostre dannet bag Hordeum arenarium eller 

 bag Calamagrostis arenaria. Mod Oddens Spids, hvor Brinkerne ophører, 

 findes tillige ret aabne Samlag af Calamagrostis arenaria X epigejos 

 (Psamma baltica) mellem lidt lav og spredt Arundo og stedse nærmere 

 Vandet end Hjælmen. Den anden af Forældrene, Calamagrostis epigejos 



