— 215 — 



arenaria og Festuca rubra v. arenaria. Eryngium maritimum og Lathyrus 

 maritimus findes spredt og Hippophaës og Rosa pimpinelli folia et Par 

 Steder, men kun i lave Individer. Gerastium tetandrum er hyppig. 

 Ved »Strande« ligger bag Havklitten en Række lavere og runde, af 

 Salix repens beherskede Klitter (Graa Klitter). Her fandt jeg megen 

 Polypodium vulgare og enkelte Vicia lathyroides og Botrychium lunaria. 



Mellem Klitterne, men især bag dem, strækker sig navnlig ved 

 Husby den flade og sure Klit mose med sit Ericetum og Mylder af 

 Vaccinium uliginosum. Den staar under Vand om Foraaret og har 

 nærmest Karakter af Mose med en ganske overfladisk Tørvedannelse. 

 Narthecium ossifragum er ofte fremherskende, men Aira setacea kan ogsaa 

 være det. Den Plante, der imidlertid forekommer mig ved sin store Mængde 

 at karakterisere Klitmosen bedst, er J uncus anceps. Endvidere er her 

 megen Salix repens, Empetrum nigrum, Oxycoccus palustris, Gentiana 

 pneumonanthe og Rhyncospora jusca. Den sidste navnlig i Samlag, 

 hvor Sandet ligger blot. Paa de fugtigste Steder dominerer Litorella 

 uniflora, og hvor der er tiloversblevet Vand, tilkommer Echinodorus 

 ranunculoides i mange Former. Mange Steder afskrælles den tynde 

 Erica-Calluna Tørv og sættes i Stakke for at tørres til Brændsel. Paa 

 disse blottede Steder kan enten Ranunculus flammula eller Narthecium 

 ossifragum dominere. I Ænca-Partierne ses Drosera intermedia, Pedi- 

 cularis silvatica, Pinguicula vulgaris, Lycopodium inundatum, Radiola 

 multiflora, Scirpus pauciflorus, Juncus fliformis og lidt Scirpus multi- 

 caulis. Ved Thyborøn vokser desuden i udtørrede Klitdamme Mængder 

 af Juncus pygmaeus. Rhyncospora alba kan findes, men den er aaben- 

 bart ikke paa sin rette Vokseplads i Klitmosen. Af Gar ex- Arter op- 

 træder især G. Goodenoughii og C. stellulata, men G. dioeca, G. Oederi, 

 G. pulicaris og G. canescens kan ogsaa pletvis forekomme i Mængde. I 

 Afvandingsgrøfter er Potamogeton polygonifolius almindelig og kan ofte, 

 hvor Grøften er udtørret, tapetsere Siderne med sine brede Flydeblade. 

 I slige Grøfter kan ved Husby findes Montia minor, Peplis portula, Ba- 

 trachium hederaceum og Utricularia neglecta. I Husby Klitter i den af 

 Plantagen dæmpede østlige Del ligger ofte brede, delvis bare Sandflader, 

 udtørrede for Foraarsvandet og nu dækkede paa mange Steder af et 

 sort papiragtigt og sprukkent Overtræk, det saakaldte »Meteorpapir«. 

 Her ses Rhyncospora jusca i store Samlag omgivet af Molinia coerulea. 

 Endnu vaade Pletter beherskes af Litorella eller undtagelsesvis af Gly- 

 ceria fluitans. Nogle Damme nærmere Klitten, den saakaldte »Ska ve- 

 mose«, har fra Bred til Bred L^oreMa-Samlag, der paa Vestsiden gaar 

 over i tætte Bevoksninger af Scirpus multicaulis. Derefter dominerer 

 Aira setacea. 



Klit s øer ne. Ved Husby ligger i Klitmosen en lille Sø »Dommer- 

 vandet«, medens en anden »0 vandet« er udtørret og nu en ret frodig 

 Eng. Men længere inde i Landet ligger de store Søer »Husby Sø« og »Nørre 

 Sø«, der, trods de omgivende Agre, er typiske Klitsøer og karakteriseres 

 ved deres mægtige Samlag af Litorella uniflora (Litorellasøer). Rørsump 

 af Arundo og Scirpus lacuster omgiver dem paa store Strækninger ; men 

 hvor Sumpen mangler, ses Klitsøens mere eller mindre amfibiske Ka- 

 rakterplanter, nemlig Lobelia dortmanna, Isoëtes lacustris f . falcata, Subn- 

 laria aquatica (hvis submerse Form kan blive fire til fem Tommer lang). 



