— 216 — 



Echinodorus ranunculoides, Helosciadium inundatum, Scirpus fluitans og 

 den sjældne Elisma natans, hvis Nordgrænse sikkert ligger ved Husby. 

 Mest ejendommelig for disse Søer (Dommervandet indbefattet) er imid- 

 lertid Breddernes 10 til 15 Alen brede Engdannelser af Pilularia globuli- 

 jera, hvad tydeligst ses efter Høslet. Rørsumpen kan inderst have 

 Lysimachia thyrsiflora, medens der ude blandt Rørene ses spredte Ra- 

 nunculus lingua og Sium latifolium. Desuden kan Pletter af Typha- 

 Arterne, Acorus calamus og Equisetum fluviatile afbryde og forandre 

 Rørsumpens ensformige Udseende. Af egentlige Vandplanter findes 

 Potamogeton perfoliatus, P. lucens, P. Zizii, P. pusillus, P. obtusifolius 

 P. polygonifolius, P. compressus, P. gramineus, J uncus supinus f. sub- 

 m er sus, Myriophyllum alter ni flor um, Sparganium minimum og Stratiotes 

 aloides; den sidste ofte i den smalbladede Form med siddende Over- 

 vintringsknopper. Paa den fugtige Bred kan Heleocharis acicularis 

 myldre, og ser man godt til, findes Subularia i den lille blomstrende 

 terrestrisk 'orm. I Ferring Syltenge ved Bovbjerg, der er en lavvandet 

 Arundo-Swoo.]), optræder Nymphaea alba i Formen minor og Litorella i 

 Formen isoetoides med kvarterlange, slappe Blade. Denne submerse 

 Form er for øvrigt den almindeligste i Søerne. 



Heden. Hedesletten, der opfylder over Halvdelen af Distriktet, 

 bærer paa sin meget magre Bund ensformige, ofte kummerlige Calluna- 

 Samlag. Kun Kæmpehøje og enkelte Bakkeøer bryder Fladens Ens- 

 formighed. Arctostaphylos uva ur si er, som allerede nævnt, meget hyppig 

 især i Heden ved Rom sammen med Genista pilosa, der overalt er den 

 almindeligste Genista- Ait. Scorzonera humilis er især almindelig i Lem- 

 vig-Bakkeøens Heder og synes at blive sparsommere mod Øst. Lyco- 

 podium chamaecy paris sus optræder navnlig i Hederne ved Vind, hvor 

 ogsaa Calamagrostis epigejos er hyppig. Arnica montana er almindelig 

 og kan undertiden paa lyn gaf skrællede Steder danne Samlag, der i 

 Blomstringstiden er iøjnefaldende paa lang Afstand. Lignende Steder 

 kan ogsaa være beherskede af Antennaria dioeca eller af Senecio sil- 

 vaticus. Det almindeligste Græs er stedse Aira flexuosa og paa op- 

 blæste Steder Calamagrostis arenaria. Pulsatilla vernalis' Forekomst paa 

 Bakkeøerne er allerede omtalt. Hypochaeris maculata har jeg i Heden 

 kun fundet paa Troldbjergene ved Engbjerg. 



Indsande. Flere smaa opblæste Strækninger ligger rundt i Heden, 

 men kun de to store »Ulfborg Sande« og »Vind Sande« har Interesse. 

 De er allesammen dæmpede af Hjælmen og delvis beplantede med Fyr 

 og Gran; men navnlig Vind Sande har endnu store nøgne Sandmiler, 

 der ryger i Blæst. Her findes sammen med Hjælmebevoksningerne megen 

 Koeleria glauca, ligesom Pulsatilla vernalis vokser i Mængde i det nøgne 

 Sand. I Ulfborg Sande er et af Egnens faa Voksesteder for Juniperus 

 communis; lidt Pulsatilla vernalis og Koeleria glauca findes ogsaa her. 

 De gullige, delvis nøgne Klitpartier i dette Sande er ofte kraterformigt 

 udblæste. Paa Bunden af disse mod Vest aabne Kratere kan der da være 

 samlet lidt Fugtighed, som undertiden giver Næring til enkelte fra Kyst- 

 klitten stammende Arter. Jeg har et Par Steder noteret følgende Bælte- 

 dannelse. I den vaadeste Del J uncus supinus med Pletter af J uncus 

 filiformes og J. anceps. Derefter megen J uncus anceps i Formen congesta 

 sammen med J. squarrosus og sidst og tørrest Agrostis canina. I andre 



