— 219 — 



Sphagnum-Bevoksninger, der kan fylde Smaakær ganske. I disse er da 

 Carex canescens almindelig, ofte ledsaget af Carex limosa, der ikke er nogen 

 Sjældenhed i Distriktet, saa lidt som i Midtjyllands Moser i det hele taget. 

 I de aabne Kær kan tilkomme Planter som Myriophyllum aUerniflorum, 

 Sparganium minimum, Utricularia minor, Hydrocharis morsus ranae og 

 Veronica scutellata, der er almindelig. I Erica-Mosen er gærne Narthecium 

 ossifragum fremherskende, fulgt af Andromeda poli folia, Agrostis canina, 

 Carex canescens, C. Oederi og Drosera rotundi folia. Pilularia globulifera 

 findes ogsaa her f. Ex. i Pilkmose ved Holstebro. Ret hyppig i Sphag- 

 w?im-Puderne er ogsaa Polygala serpyllaceum, dog mest i de vestlige 

 Moser. Derimod synes en ellers almindelig Moseplante som Eriophorum 

 vaginatum at være ret sjælden i hele Distriktet. 



Vældmoser er hyppige, især i Aadalene under Affaldet, og karak- 

 reriseres gerne ved en rigelig Bevoksning af Myrica gale og Vaccinium 

 uliginosum. I de gennem vaade Mospuder vokser de allerede nævnte 

 Carex- Arter sammen med Narthecium ossifragum og Polygala serpyllaceum. 

 I det rindende eller sivende Vand i Renderne danner Montia lampro- 

 sperma altid tætte Puder. I et Afløb fra en højtliggende Mose i Rom 

 Hede nær Lemvig opnaar denne Plante ganske kæmpemæssige Former. 

 Ascher son og Gräbner 1 ) nævner, at den i Bjærgbække kan blive 

 meget stor; men om man derfor tør antage, at den her fundne Form 

 (gigantea) er alpin, ved jeg ikke. Et Par andre for Vældmoserne karak- 

 teristiske Planter er Drosera longifolia, der her ofte naar en forbavsende 

 Størrelse, og Batrachium hederaceum. 



Ejendommelige og udprægede Vældmosedannelser træffes ved Thor- 

 sted i den udtørrede »Filsø« syd for Ulfborg. De karakteriseres bedst 

 som Myrica-Narthecium-Erica-Skm&nmger omkring og ned til en mest 

 vegetativ Carex lasiocarpa-^ 'acies. I den gennemrislede Del, hvor der 

 spredt løber brede og aabne Vandaarer, vokser Carex pulicaris, C. dioeca, 

 C. stellulata, C. Rornschuchiana, Scirpus pauciflorus, S. multicaulis, S. uni- 

 glumis, S. caespitosus, Arundo, Rhyncospora alba, R. fusca, Aira setacea, 

 Agrostis vulgaris, A. canina, J uncus squarrous (i Mængde), J. supinus, 

 J. lampocarpus, Drosera rotundifolia, D. intermedia, Sieglingia decumbens, 

 Lycopodium inundatum, Gentiana pneumonanthe, Polygala serpyllaceum og 

 en Del Malaxis palodosa. (Saxifra,ga hirculus opgives af J. Lange fra 

 Thorsted og findes sandsynligvis ogsaa i denne Mose). En ganske lille 

 Dam omgivet af Scirpus lacuster er tilbage af Søen. I de meget vaade 

 omgivende Enge fremhersker Carex Goodenoughii, C. rostrata, C. lasiocarpa 

 (fruktificerende) og Arundo. Desuden findes Carex diandra, C. canescens, 

 Potamogeton polygonifolius , Utricularia minor, U. intermedia, Sparganium 

 minimum, Montia og indtil kvarterhøje Individer af Drosera longifolia, 

 ofte med gaffeldelt Blomsterskaft. Ejendommeligt er det at se Utri- 

 cularia intermedia's blæreløse Skud ligge hen over Bunden og minde om 

 Lycopodium inundatum. Nær Rørsumpen er Carex limosa hyppig og Ly si- 

 machia thyrsiflora, Hippuris, Cardamine am^ara og Stellaria palustris til- 

 kommer. I de tørreste moseagtige Partier af Søbunden er den lille 

 ejendommelige Selaginella selaginoides hyppig. Her er det mærkeligt at 

 se Muldvarpeskuddene ganske hvide. En Undersøgelse har da ogsaa vist, 

 at Bunden er rig paa Kiselgur. 



*) Flora des Nordostdeutschen Flachlandes. 



