— 223 — 



Denne Artsliste giver et ret tydeligt Billede af Bevoksningen paa 

 Fæstningsterrænet i hine Tider. 



I selve Graven voksede kun spredte Expl. af Vand aks, og mu- 

 ligvis har Vandet været i mindre Grad friskt, thi ogsaa Mollusklivet var 

 fattigt. Der er af Ferskvandssnegle fundet Planorbis umbilicatus samt, 

 af H. U. Ramsing, Pl. vortex, Pl. comeus og Limnœa cf. stagnalis. 

 Men Vandet har været opfyldt af Smaakrebs, især Daphnia magna 1 ) , hvis 

 »Vinteræg« fandtes i store Mængder. — Breddernes Sumpvegetation var 

 derimod rigere. Paa lavt Vand voksede her Sværtevæld, Fligbladet og 

 Nikkende Brøndsel, Billebo og Bukkeblad, samt paa lidt tørere 

 Grund Bidende Pileurt. Paa den fugtige Bred har Bittersød Nat- 

 skygge været almindelig. Gennem hele Dyndlaget fandtes store Mængder 

 af Hyldens Frugtsten, og rimeligvis maa man tænke sig Fæstnings- 

 graven kantet af store og i Foraarstiden rigt blomstrende Hyldebuske. 

 Under og mellem Hyldebuskene og enkelte Slaaenbuske voksede 

 Haremad, Skovkørvel, Tvebo Nælde og Storbægeret Storkenæb 

 samt Græsbladet Fladstjerne. Og endelig maa der her ved Nørre- 

 port have været Ruderatpladser med et rigt og broget Flor af Gærde- 

 kørvel, Bulmeurt, Brændenælde, Almindelig Katost, Gaasefod 

 o.s. v. samt den sjældne Tornet Braadfrø. Vej -Pileurt og Ravne- 

 fod har rimeligvis vokset mellem Gadens Brosten. 



Denne lille Samling Arter er indkommet til Landet til meget forskel- 

 lige Tider. Omkring Halvdelen maa ansees for at være oprindeligt vildt- 

 voksende, spontane Arter, der er indvandret længe før den historiske Tid, 

 medens det om de øvrige, adventive, Arter gælder, at de paa den ene eller 

 den anden Maade er kommet til Landet ved Menneskets Hjælp. Der 

 haves dog kun for enkelte af vor Floras talrige Adventivplanter andet 

 end Formodninger angaaende Tiden for deres første Optræden i Landet. 

 Chenopodium, cf. album, Polygonum aviculare, P. lapathifolium og Galeopsis 

 cf. speciosa er tillige med andre Ukrudtsplanter fundet paa Bopladser fra 

 Oldtidens Danmark saa vel som andet Sted, og det maa antages, at de er 

 fulgt med Korndyrkningen til Landet. Efterhaanden som Havekulturen 

 udviklede sig i Middelalderen, er der saa kommet andre Arter til, dels ind- 

 førte som Lægeplanter, f. Eks. Bulmeurten, der nævnes af Harpe - 

 streng, og dels indslæbte som Ukrudtsplanter (Euphorbia helioscopiai}.), 

 Aethusa cynapium (?)). Og endelig er der atter andre, der er ankommet 

 til Havnepladser ved Udlosning af fremmede Varer, f. Eks. Xanthium 

 strumarium og maaske Marrubium. 



Xanthium strumarium er een Gang tidligere fundet i Jordlag i Køben- 

 havn af H. N. Rosenkj ær), men Lagets Alder er ikke angivet. De 

 ældste floristiske Forfattere i Danmark nævner den. Simon Paulli (1648) 

 beskriver og afbilder den, og Kylling (1688) har fundet den i København, 

 Køge og Græse. Baade han og Paulli har danske Navne for den. Den 

 nævnes ogsaa af senere Forfattere fra flere Lokaliteter i Danmark, og 

 Hornemann kendte den fra flere Steder, hvor den ikke senere er gen- 

 fundet. Ogsaa nu optræder den sporadisk, og breder sig ikke. Den kan 

 neppe sætte moden Frugt i Danmark, og, da den er eenaarig, findes den 



1 ) Bestemt af Dr. Wesenberg-Lund. 



2 ) H. N. Rosenkjær: Fra det underjordiske København. 1906. 



