— 230 



Oprindelig multiplicerede jeg med 10; men det forekommer 

 mig, at de derved vundne Grænser mellem Større! sesklasserne ikke 

 blev saa naturlige, som naar der multipliceres med 9; desuden 

 bliver det i sidste Tilfælde let at underafdele den enkelte Klasse i 3 

 Grupper: smaa, mellemste og store — f. Eks. Mesofyller. 



Paa Tavlen S. 239 har jeg givet en Fremstilling af de til oven 

 staaende Tal svarende Bladstørrelser, der altsaa betegner Grænserne 

 mellem de enkelte Størrelsesklasser. Blade, der er mindre end 

 Fig. a (= 25 □ mm), er leptofylle ; de der ligger mellem Fig. a 

 og Fig. b (9 x 25 □ mm): nanofylle; mellem Fig. b og Fig. c 

 (9 2 x 25 □ mm): mikrofylle; de hvis Størrelse ligger mellem Fig. c 

 og det dobbelte af Fig. d: mesofylle. Den Størrelse, som repræ- 

 senterer Grænsen mellem Makrofyllerne og Megafyllerne svarer 

 omtrent til 8 Gange hele Tavlens Størrelse (indenfor Rammen). 



I de allerfleste Tilfælde vil det ved en umiddelbar Sammen- 

 ligning med disse Figurer være let at afgøre, til hvilken Størrelses- 

 klasse et givet Blad hører; og har man i nogen Tid benyttet 

 denne Metode, vil man i de allerfleste Tilfælde kunne bestemme 

 Bladstørrelsen uden Tavlens Hjælp. Selvfølgelig vil man af og til 

 træffe Planter, hvis Bladstørrelse staar paa Grænsen mellem to 

 Størrelsesklasser; man maa da som i tilsvarende Tilfælde andet- 

 steds betegne Størrelsen derefter; en Plante, hvis Blade f. Eks. 

 staar paa Grænsen mellem Nanofyllerne og Mikrofyllerne, betegnes 

 altsaa som nanofyl-mikrofyl. Vil man i et givet Tilfælde have en 

 ganske bestemt Afgørelse af, hvorvidt et Blad hører f. Eks. til 

 Mikrofyllerne eller Mesofyllerne, kan man benytte Papir, hvis 

 Vægt pr. □ ctm kendes, og saa paa dette Papir afridse Bladet, 

 udklippe det afridsede og veje samme, og derpaa sammenligne 

 Vægten med Vægten af det Areal af samme Papir, som svarer 

 til Grænsestørrelsen mellem Mikro- og Mesofyllerne, nemlig 2025 

 □ mm. 



Vil man nu spørge, hvad der er vundet ved at behandle 

 Bladstørrelsen paa denne Maade, da mener jeg, at der er vundet 

 dette, at det derved bliver muligt bestemt, talmæssigt, at kunne 

 fremstille det biologiske Udtryk for Klimaet, Kaarene, for saa 

 vidt disse virker ind paa og giver sig Udtryk i Blad- 

 størrelsen; at Kaarene indvirker paa Bladstørrelsen er ofte 

 umiddelbart let at se, men kan iøvrigt netop klart bevises og 

 fremstilles ved foreliggende Metode, idet man kan gaa ud fra og 

 sammenligne Forholdet i to Klimater, der væsentlig kun er for- 

 skellige med Hensyn til een Faktor, f. Eks. Nedbøren, og saa se, 

 hvorledes denne Forskel giver sig Udslag i Bladstørrelsen, og 



