— 276 — 



og Glatved v. Grenaa ; Dejbjerg Krat ; Hulsig Krat, Krat ved Kande- 

 stederne og Krat ved Vandværket v. Frederikshavn. 



12. R. (canina L. gi.) édita Déségl. (enl. FL austr.-hung. exs. 

 2427): Fyn: Langtved Skov. 



*(glf.) Rocheliana H. Br. (enl. Fl. austr.-hung. exs. 1648): JylL: 

 Kanders. 



13. R. (canina L. virf.) quasi-collinalis At. 1 ): Sjæll. : Daurup. 



14. R. (villosa L.) molli-canentula At. 2 ): Sjæll. : Hornbæks Plan- 

 tage ; Fyn: Lundsgaards Klint v. Kerteminde; J y 1 1 : Kraghede v. 

 Tolne. 



15. R. (tomentosa Sm. glf.) erioclona H. Br. (apud Bech, PI. Bosn. 

 et Herzeg. exs. 74): Bornh. : Eandkløveskaaret ; Loll.: Tillitse ; 

 Jy 11. : Vorbasse. 



[Gemina- typen : < — > R. acicularis Lindl. Fig. 32, 55 — 7. 



Skiljer sig från podolica-typen genom att (hos smalbasformerna) 

 bladens topp- och basdel ha ungefär samma storlek och form (bladet 

 således ovalt, mer sällan något åt omv. äggrunt) ; a-blad i regel smalt, 

 högtoppigt, kluvet i få grova tänder. Av denna formrika specialtyp 

 finnas i Danmark säkerligen R. (can. vir.) camuridens Mtss. och (can. 

 gl.) trans silvanica Schur (enl. Fl. austr.-hung. exs. 1264), båda m. el. 

 m. ymniga i svenska och norska kusttrakter ; möjligen även R. (Afz. 

 glf.) incana Kit. (cæsia auctt. suec. ; bild 83 visar motsvarande glatt- 

 bladiga, sådan tvår bladbas ha typens bredbasf ormer).] 



IV. Montana- typen : fig. 20 (f. stenobasis), tavl. 5 B (f. eury- 

 basis), 1. c. 



Småblad ännu kortare än hos podolica-typen, sidorna jämnt run- 

 dade, topp- och basdel tämligen lika formade ; överblad med svagare 

 uddbildning, nederblad korta, rätt breda. Mycket karakteristisk är den 

 fina sågningen, med små, smala, uddiga, föga samböjda tänder, samt 

 de vanligen hopade taggarna, små, spensliga, utstående, långspetsade, 

 en del korta, raka småtaggar. 



16. R. (Afzeliana Fr. gl.) montana Chaix 3 ) * flavidifolia Vukot. 

 (enl. Fl. austr.-hung. exs. 1626), labrosula Mtss.: Samsø : Hjortholm ; 

 J y 11. : Vejle; Dvergetved ; Gaardbo Krat. 



17. R. (canina L. gl.) rubelliflora Kip.: Fyn: Ryslinge. 



18. R. (canina L. vir.) stimulatidens Mtss. * (virf.) acmodon Mtss. : 

 Fyn : Kyslinge. 



[Huvudarten finnes antagligen även i Danmark.] 



V. Prolatula-typen : ^ R. rugosa Thunberg. Fig. 92, 93, 1. c. 

 Liknar mest podolica-typen, skild genom kraftigare uddbildning, 



bladsidornas tendens till rätlinighet, mycket grövre och skarpare såg- 



*) R. (canina L. virf.) quasi-collinalis At. n. sp.: conformis R. editæ Dés. 

 et * Rochelianæ H. Br., ab hac solum fol. non glaucescentibus distincta, 

 item R. (Afz. virf.) collinali Mtss. conformis, unde nomen. Inventa 

 præterea in Gotlandia plur. locis. 



2 ) R. (villosa L.) molli-canentula At. (antea non descripta): conformis (Afz. 

 glf.) canentulæ habituque simili, notis Villosarum distincta. In Suecia 

 orientali sat vulgaris 



3 ) Huvudarten, starkare utvecklad, adenocarp, med bredare blad och 

 tander, tillhör Alperna. 



