— 277 — 



ning ; a-bladets vanliga, mycket karakt eristiska toppbildning se fig. 93. 

 — Heia typen utmärkes av stark glandelbildning och finns i Danmark 

 liksom på kontinenten veterligen endast representerad inom de glandel- 

 rika grupperna; i Sverige och Norge finnes den ymnigt även som Af- 

 zeliana (gl., gl f., vir., vir f.). 



19. R. (villosa L.) porrectella At, den över nästan hela Europa 

 allmännaste och vackrast utbildade villosa-aiten : Bornh.: Flere Steder ; 

 Loll.: Nobbølle ; Sjæll. : Mange Steder; Fyn: Rødme; Samsø: 

 Flere Steder; Læsø: Byrum; J y 1 1. : Flere Steder i Vendsyssel og 

 Midt-Jylland ; Fegge Klit ; hidtil ikke fundet syd for Aarhus. 



20. R. (tomentosa Sm. gif.) Billotiana Crép. (sec. sp. auth.), sub- 

 cristata Schz. : Bornh.: Ankermyre ; Sjæll.: Sonderup Skov og Blaa- 

 bæk Mølle pr. Faxe ; Hellebæk ; ved Vintappergaarden v. Lyngby ; 

 Fyn : Hofmansgave ; Midskov paa Hindsholm ; Fynshoved ; J y 11. : Askov. 



VI. Chavini-typen : fig. 88, 89, 1. c. 



Mest lik montana-typen, kort- och m. el. m. rundbladig, med kort 

 uddbildning, tänderna äro från bred bas jämnt tillspetsade, mer utåt- 

 riktade än hos alla foregående. 



21. R. (Afzeliana Fr. gi.) Chavini Rap., uncigera At: Sjæll.: 

 Vangede; J y 11. : Klit S. for Kandestederne, Vendsyssel. 



[* (glf.) roligera At. finns säkerligen i Danmark.] 



22. R. (tomentosa Gm. glf.) Gillotii Déségl. (sec. sp. auth.): 

 Sjæll. : Vangede. 



VII. Rigida-typen : ^ R. lucida Ehrh. Fig. 84, 95 (f. stenobasis), 

 tavl. 7 (f. eurybasis), 1. c. 



Bredbasformer ofta svårskilda från foregående typ, smalbasformer 

 från de följande långbladiga ; sårdeles karakteristiska äro bladsidornas 

 rätlinighet och nedre bladens tvära avtrubbning. Tänderna vid bättre 

 utbildning med något förlängd rygg och kort udd, i regel en smula utböjd. 



[R. (Afz. gi.) rigida H. Br. (enl. FL austr.-hung. exs. 1623), labrosa 

 Mtss., är vanlig i östra Sverige och finns kanske även i Danmark]. 



23. R. (villosa L.) mollis Sm. (sec. Engl. Bot. 2449), molli-r oligemia 

 At., näst porrectella Skandinaviens allmännaste villosa-art : Bornh.: 

 Gudhjem. Ellers kun i Jy 11., hvor den er almindelig i Klitterne i 

 Vendsyssel, endvidere følgende Findesteder : Nørre Bjert ; Dybdal v. 

 Aalborg ; Kaas v. Limfjorden ; ved Buderupholms Blaakilde. 



24. R. (tomentosa Sm. virf.) neoburgensis J. Lge. (sec. spec, orig.) : 

 Bornh.: Slotsvangegaarden ; Rø; Sjæll.: Dyrehaven ved Kbhvn. ; 

 Jonstrups Vang ; Rungsted ; F yn : Østerøen ved Nyborg ; J y 11. : Skam- 

 lingsbanken. 



25. R. (tomentosa Sm. glf.) heterophylla Woods (sec. spec, orig.), 

 mallophylla Mtss.: Bornh.: Rø Sogn; Loll.: Tillitse ; Sjæll.: Gurre 

 Vang; Fyn: Ladegaardskrattet v. Nyborg (usikker). 



VIII. Acutiformis-typen : — R. nilida Willd. Tavl. 8 B, 1. c. 1 ). 

 Den mest utpräglade långbladstypen ; övre blad med mycket lång, 



raksidig tillspetsning utan (eller med föga utbildad) udd, bladbas hos 



*) R. (Afz. gi.) acutiformis H. Br. (enl. Fl. austr.-hung. exs. 1622), hebescens 

 A. & M. 



