— 292 — 



undersøgelser er bedre end og derfor bør foretrækkes for den af 

 mig indførte Valensmetode. 



Der er her indtraadt det ganske pudsige Tilfælde, at For- 

 fatterne i deres Bestræbelser for at bevise det, de ønsker, nemlig 

 den Hultske Metodes Fortrinlighed, er kommet til at understrege 

 netop det modsatte, nemlig den Hultske Metodes Upaahdelighed. 



Hvad mine i Procent udtrykte Hyppighedstal, Frekvensprocent, 

 angaar, indrømmer Forff. (1. c. Pag. 285, 3.-4. L. f. o.), at disse 

 Hyppighedstal er fuldt ud objektive ; men der tilføjes, at de „ej 

 äro tillräckliga för att karakterisera ett växtsamhälle eller be- 

 skriva en provyta" ; dette er imidlertid heller aldrig bleven paa- 

 staaet, men kun, at Frekvenstallene er et Middel til en eksakt, 

 sammenlignelig Karakterisering af Plantesamfundene, hvad de sam- 

 mensættende Arters Frekvens angaar: hvilket ikke kan bestrides. 



Hvad dernæst angaar den af mig foreslaaede og af Lager- 

 berg praktiserede Metode til Bestemmelse af Ariernes Masse, 

 Lagerbergs Arealprocent, hedder det (1. c, Pag. 285, nederst i 2det 

 Stykke) : „Spridningstalet" — d. v. s. mine Hyppighedstal — „är, 

 som redan förut påpekats, rent objektivt ; arealprocenten inne- 

 håller däremot subjektiva felmojligheter av ingalunda obetydliga 

 dimensioner. De provytor, som Lagerberg analyserat, äro således 

 ej analyserade på „objektiv grund" ". Hvis Meningen hermed 

 er, at Dækningsgrad bestemmelser, der fremkommer ved Skøn 

 over Forholdet i saa smaa Prøveflader som 1 /io — 1 /a □ m, som 

 Lagerberg anvender, ikke kan bruges til en eksakt, sammenlig- 

 nelig Karakterisering af Plantesamfundene, hvad de sammensæt- 

 tende Arters Arealprocent angaar, da maa den mest nærliggende 

 Slutning være den, at saa maa den Hultske Metode, der skønner 

 over Forholdet paa store Arealer, i hvert Tilfælde være ganske 

 upaalidelig. — Hvis „objektiv" i Forff.s ovennævnte Udtalelse 

 skal betyde det samme som „absolut rigtig", er Indvendingen 

 mod Arealprocentbestemmelsesmetoden imidlertid rigtig; men i 

 saa Tilfælde er ikke en eneste, selv den nøjagtigste Maaling „ob- 

 jektiv"; men selv om f. Eks. Maalingen af et Træs Højde ved 

 Hjælp af Hypsometer er behæftet med en vis Fejl, saa undlader 

 man dog ikke, hvis man har Brug for saa sikre Tal som muligt, 

 at benytte Hypsometer i Stedet for at bestemme Højden ved 

 almindeligt Skøn; ligesaa her; thi enhver Uhildet vil vistnok 

 give mig Ret i, at „det er vanskeligt at skønne korrekt om 

 Masseforholdet indenfor en Formation, o: paa et større Areal, 

 men let at skønne tilstrækkelig korrekt indenfor et Areal 

 paa 1 lio □ m" (Raunkiær, Formationsstatistiske Undersøgelser paa 



