— 294 — 



mellem det biologiske Spektrum, der er baseret paa Frekvens 

 („spridningstal" i Tab. 9, Pag. 287) og det, der er baseret paa 

 Arealprocent, ligger snublende nær, er nemlig den, at Frekvens 

 og Arealprocent er Udtryk for to ganske forskellige 

 Sider af samme Sag (o: af samme Formation); Frekvens 

 er Arternes Hyppighedsgrad o: er et Udtryk for Arternes 

 Spredning i Formationen; Arealprocent er paa sin Side et 

 Udtryk for Arternes Dækningsgrad; under visse Forhold, f. 

 Eks. i mange enlagede, artstætte Formationer (f. Eks. paa mange 

 Enge) kan det talmæssige Udtryk for disse to Arter af Under- 

 søgelse stemme væsentlig overens, men det er absurd paa For- 

 haand at forlange, at de bør gøre det; det er det samme som 

 at forlange, at f. Eks. en Inddeling af Blomsterne efter Farve 

 bør falde sammen med Inddelingen efter Lugt. Frekvens er 

 Hyppighedsgrad, Arealprocent er Dækningsgrad; en Art, f. Eks. 

 Linum catharticum og mange andre smaa og spinkle Arter, kan 

 have Frekvensprocenten 100 men kun en ganske ringe Dæknings- 

 grad; Dækningsgrad (Arealprocent) falder ind under den fysio- 

 gnomiske Karakterisering af Formationen ; Frekvensbestemmelsen, 

 i Forbindelse med en Bestemmelse af Arternes Kaarpræg, er et 

 Led i den biologiske Karakterisering, o: Planternes Tilpasning til 

 Kaarene. Dækningsgrad er et fysiognomisk Begreb og ikke paa 

 Forhaand et Udtryk for Tilpasning til Kaarene ; høj Dæknings- 

 grad behøver aldeles ikke at betyde stor Tilpasning til Kaarene; 

 en daarlig udviklet Cirsium palustre har flere Gange større Dæk- 

 ningsgrad end en frodig Linum catharticum i samme Stikprøve, 

 men det er meningsløst deraf at slutte, at den vantrevne Cirsium 

 palustre er flere Gange bedre tilpasset til Kaarene end den fro- 

 dige Linum catharticum. Det er saaledes indlysende, at Frekvens- 

 procent og Arealprocent er to forskellige Sider af samme Sag: 

 Formationernes Karakterisering; begge benytter en Metode, der 

 sætter os i Stand til at udtrykke det, der ønskes, paa eksakt, 

 objektiv Maade o: muliggør, indenfor den menneskelige Iagttagel- 

 sesevnes Grænser, at opnaa den Grad af Nøjagtighed, der i det 

 enkelte Tilfælde ønskes. Dette er for Frekvens bestemmelsens 

 Vedkommende ogsaa indrømmet af Forff., idet de Pag. 285 siger 

 om „spridningstalen", at de „visserligen äro füllt objektiva" 

 (øverste Stykke) og (i andet Stykke) ,,Spridningstalet är, som 

 redan förut påpekats, rent objektivt"; men deraf turde med Nød- 

 vendighed følge, at den Hultske Metode, der alene bygger paa 

 Skøn og dernæst, mirabile dictu, angaar noget ganske andet end 

 Frekvens, nemlig Dækningsgraden, ikke er i Stand til at rokke 



