— 295 — 



Frekvenstallene, selv om det paa den Hultske Metode baserede 

 biologiske Spektrum afviger nok saa meget fra det, der er baseret 

 paa Frekvenstallene (jfr. Pag. 287, Tab. 9). 



Angaaende Forholdet mellem den Hultske Metode og den af 

 Lagerberg praktiserede Dækningsgradbestemmelse, der begge gaar 

 ud paa det samme : Dækningsgraden, da er det tilstrækkelig tyde- 

 liggjort, at Fordelen er paa Lagerbergs Side, ved at fremhæve, 

 at Lagerberg bestemmer Arealprocenten ved at undersøge Prøver 

 paa 1 ko — Va □ m ad Gangen, medens den Hultske Metode nøjes 

 med et almindeligt Skøn over hele det paagældende Areal under 

 eet. Dette indser Forfî. ogsaa, thi Pag. 288 (3die Stykke) hedder 

 det angaaende Lagerbergs Fremgangsmaade, at ,,uppskattning . . . 

 helt naturligt kan forsiggå med vida större säkerhet inom så små 

 rutor, som här komma tili använding, än inom så stora ytor, 

 som Hults metod arbetar med" ; men naar den Lagerbergske „upp- 

 skattning" kan foregaa med langt større Sikkerhed end den Hult- 

 ske, da kan den Hultske Metodes Resultater følgelig ikke bruges 

 til at bevise, at den Lagerbergske Fremgangsmaade er den Hult- 

 ske underlegen, men lige omvendt: naar „uppskattning" ogsaa 

 efter Forfî. s Mening foregaar med ,,vida större säkerhet" ved den 

 Lagerbergske Fremgangsmaade end ved den Hultske, og den 

 Hultske Metodes Resultater afviger i høj Grad (cfr. Tal. 9, Pag. 

 287) fra dem, der er opnaaet ved Lagerbergs Fremgangsmaade, da 

 beviser dette, at den Hultske Metode er i høj Grad upaalidelig. 



Forff.s Fejltagelse staar i Forbindelse med deres Mangel paa 

 Forstaaelse af Undersøgelsernes Maal, der berøres Pag. 287. Ved 

 Sammenligningen af det biologiske Spektrum paa Basis af Fre- 

 kvens med det biologiske Spektrum paa Basis af Arealprocent 

 skriver Forfî. : ,,skillnaden är t. o. m. så stor, att värdet av be- 

 räkningar, som grundas på spridningstalen (= Raunkiærs points- 

 tal), måste betecknas såsom skädeligen ringa, eftersom utan 

 all tvekan arealprocenten har en oändligt mycket större 

 betydelse för återgivandet av de ve rk lige forhållandena inom 

 provytan" (Fremhævelserne af C. R.). Forfî. har aabenbart 

 ikke gjort sig Sagen klar. Hvilke er nemlig ,,de verkliga for- 

 hållandena", der skal gengives? Her er der kun Tale om to 

 (eller to Grupper): 1) biologiske Forhold (Frekvens, etc.) og '2) 

 fysiognomiske Forhold (Dækningsgrad, etc.) ; hvilken af disse to, 

 der er af størst Betydning, afhænger ganske af, fra hvilket Syns- 

 punkt man betragter Formationen ; betragter man den fra et 

 fysiognomisk Synspunkt, fra Massespørgsmaalets Synspunkt, skal 

 man selvfølgelig bl. a. anvende den for dette Synspunkt adækvate 



