— 297 — 



berg: „Frekvensprocenten angiver således själ va spridningen inom 

 det givna området, den är ett i siffror omskrivet uttryck för 

 samtliga Hults frekvensgrader". Hertil er at bemærke, at hvis 

 man gaar ud fra den Anvendelse af den Hultske Metode, som 

 Forff. flere Steder (Pag. 271, 273) synes at være faldne til Ro i, 

 nemlig at de Hultske Frekvensgrader angaar Dækningen, o : Areal- 

 procenten, da er Forff.s Kritik af Lagerbergs Udtalelse berettiget ; 

 Lagerbergs Sætning maa da blot forandres derhen, at der i Stedet 

 for „Frekvensprocent" sættes „Arealprocent", og i Stedet for 

 „spridning" sættes f. Eks. „täckning"; Lagerbergs Udtalelse kom- 

 mer i saa Tilfælde til at lyde saaledes: „Arealprocenten angiver 

 således själva „täckningen" inom det givna området, den är ett 

 i siffror omskrivet uttryck för samtliga Hults frekvensgrader". — 

 Men „naturam furca pellas ex, hun kommer dog igen den Hex" ; 

 thi skønt Forff., som anført, flere Steder fremhæver, at de mener, 

 at Hults Frekvensgrader skal anvendes saaledes, at de betegner 

 Arealdækningsgrad, saa har de dog ikke helt kunnet frigøre sig 

 for den dristige Tanke: samtidigt at udtrykke saavel Frekvens- 

 procent som Arealprocent ved Hjælp af de Hultske Frekvens- 

 grader; Pag. 274, 2det Stykke, hedder det jo nemlig ligefremt: 

 „Hults ymnighetsgrader äro enligt min mening sammanfattningen 

 av vad Lagerberg kallar frekvensprocent och arealprocent". An- 

 ledningen til Forff s Fejltagelse ligger sikkert nok i de Hultske 

 Termini, og vi har vel her et Eksempel paa „Ordenes Magt 

 over Tanken". Forff. er klare over (Pag. 274, 2det Stykke), 

 at man ved de Hultske Termini : „enstaka", „spridd" (tunnsådt), 

 „strödd", „riklig" og „ymnig" nærmest kommer til at tænke paa 

 Frekvensgrader („spridning"), navnlig for de første Terminis Ved- 

 kommende ; paa det nævnte Sted mener Forff. da ogsaa, at der 

 i de Hultske Frekvensgrader ligger „visserligen något, som berör 

 artens spridning inom området" ; men dette er ikke nok ; de skal 

 jo i hvert Tilfælde ogsaa betegne Arealdækningen ; det hedder: 

 „de innehålla något mer än spridningen, nämligen även ett, låt 

 vara ofullständigt, angivande av den areal av provytan, som 

 växten betäcker". Hvorledes bliver nu dette muligt? Jo, først 

 omskriver man de nævnte, om Frekvens mindende Termini i Tal, 

 enten Rækken 1—2— 4— 8— 16 (procentisk 6,25— 12,5— 25— 50— 100) 

 eller, som Forff. foreslaar, 0,1 — 1 — 2 — 5—10 (procentisk: 1—10— 

 20—50 — 100), og saa lader man disse Tal betyde — eller ogsaa 

 betyde — Arealdækning; men dette er jo ganske den samme 

 Fremgangsmaade som den, der lader Frekvensprocenten ogsaa 

 være et Udtryk for Arealdækning ; og i saa Tilfælde ma.a, efter 



