— 303 — 



jeg opmærksom paa, at man ogsaa kunde slutte Tallene sammen 

 i Grupper, f. Eks. benytte en 10-delt eller bedre en 5-delt Skala; 

 det faldt mig imidlertid snart naturligst, at udtrykke Frekvensen 

 i Procent af de udtagne Prøver, og dette har jeg senere stedse 

 gjort ved mine Undersøgelser, men selvfølgelig altid i hvert en- 

 kelt Tilfælde vedføjet, hvor mange Prøveflader Frekvensprocenten 

 er baseret paa; og da f. Eks. 5 af 25 nu engang er lig med 20 

 Procent, og det er angivet, at disse 20 Procent er fremkommet 

 ved Undersøgelse af 25 Prøveflader, saa er det for mig vanskeligt 

 at forstaa, at Forfî. kan finde, at Frekvenstallene derved ,,få 

 sken av att vara noggranare, än vad de på grund av undersök- 

 ningen kunna göra anspråk på att vara" (Pag. 281, midt paa 

 Siden) ; paa denne Maade maatte man altsaa efter Forff.s Mening 

 ikke benytte sig af Procenttal, hvor Undersøgelsernes Antal er 

 under 100 — selv om man angiver, hvor mange Undersøgelser 

 der er foretaget! 



Et Par Steder, f. Eks. Pag. 274 og 288, berøres, at min Me- 

 tode, i hvert Tilfælde den af mig fremsatte „kombinerede Valens- 

 og Skønsmetode", saaledes som den praktiseres af Lagerberg, er 

 i særlig Grad tidsrøvende — vel sagtens i Sammenligning med 

 den Hultske Metode. Hertil er først at sige, at hvis man har 

 en upaalidelig men let Metode og en paalidelig men maaske svæ- 

 rere, saa kan man ved en videnskabelig Undersøgelse, hvor der 

 kræves Paalidelighed, vel dog ikke forsvare at foreslaa, at man 

 skal benytte den upaalidelige Metode, fordi den er lettere, i Stedet 

 for at benytte den paalidelige Metode, selv om den maaske 

 tager længere Tid! Og det er desuden ikke saa helt sikkert, at 

 den tager længere Tid; Spørgsmaalet kan prøves eksperimentelt; 

 f. Eks.: 10 Botanikere, som ikke har praktiseret nogen af Meto- 

 derne, lærer disse at kende; derpaa undersøger de hver for sig 

 samme Formation: de 5 efter Arealprocentmetoden, de andre 5 

 efter Hults Metode, naturligvis i samme Tid — og saa sammen- 

 lignes Resultaterne paa den Maade, at der ses efter, indenfor 

 hvilken af de to Grupper, de 5 Undersøgelsesresultater stemmer 

 bedst overens; dette vilde give nogen Oplysning om Spørgsmaalet: 

 tidsrøvende. Men forresten er det vel saa, at det at anvende 

 Tid paa Undersøgelser efter en upaalidelig Metode, naar man har 

 en paalidelig, paa Forhaand maa kaldes tidsrøvende. 



