— 309 - 



Livsformsystem, der er bygget paa det væsentligste i Planternes 

 Tilpasning til Kaarene, nemlig deres Tilpasning til at overleve 

 de ugunstige Aarstider. 



21) En væsentlig Side af Formationernes biologiske Karak- 

 terisering er det biologiske Formationsspektrum, dermed 

 Frekvenstallene som Mellemled bygges paa det samme Livsform- 

 system, ved hvilket Planteklimaterne karakteriseres. 



22) Men foruden at være af fundamental biologisk Betyd- 

 ning omfatter dette Livsformsystem tillige, uden at det har været 

 tilsigtet, de fysiognomiske Typer, der karakteriserer Land- 

 skabet. 



23) Formationsspektrene har derfor baade biologisk og fy- 

 siognomisk Betydning; biologisk karakteriseres Formationerne 

 ved den Livsform, der talmæssigt (o: ved Frekvens) dominerer; 

 fysiognomisk karakteriseres Formationerne ved den ved Masse 

 dominerende Livsform. 



24) Med Livsformsystemet som Udgangspunkt faar vi efter- 

 følgende Forma ti onsklasser, for Landplanternes Vedkom- 

 mende med aftagende fysiognomisk Dominans men med tiltagende 

 Tilpasning til at overleve ugunstige Aarstider. Hemikryptofyter, 

 Geofyter og Therofyter, der biologisk er meget forskellige, danner 

 i fysiognomisk Henseende en enkelt Klasse. 



Kl. I. Megafanerofyt-Formationer, Eks. 



A. stedsegrønne, 



a. storbladede (mega-mikrofylle) . Højeste trop. og subtrop. 



Regnskove. 



b. smaabladede (mikro-leptofylle) — Naaleskove. 



B. løvfældende — Monsunskove: 



Løvskove i den 

 temp. Zone. 



- II. Mesofanerofyt-Formationer, 



A. stedsegrønne, 



a. storbladede (mega-mikrofylle). Mellemhøje (8 — 25 m 



høje) trop. o. sub- 

 tropiske Regnsk. 



b. smaabladede (mikro-leptofylle) — Naaleskove. 



B. løvfældende — Monsunskove; 



Løvskove i den 

 temp. Zone. 



