— 321 — 



For ogsaa at faa et Eksempel fra jydske Bøgeskove har jeg 

 undersøgt Mosvegetationen paa Bøgestammer i Skovene omkring 

 Silkeborg. Resultatet er givet i Tabel 5. Som det ses, er Vege- 

 tationen ganske den samme som paa Bøgene i Skovene omkring 

 Hillerød, og ogsaa her optræder Antitrichia i stor Mængde. Over- 

 alt i Silkeborg-Skovene fandt jeg samme Indvandringsfølge. 



I større Højde over Jorden end den, i hvilken Prøverne ved 

 de i det foregaaende omhandlede Undersøgelser er udtagne, for- 

 holder Epifytvegetationen sig som paa yngre Træer. En gammel 

 væltet Bøg i Jægersborg Dyrehave viste nederst (indtil 4 Meter 

 over Jorden) en Vegetation af Neckera complanata blandet med 

 lidt Isothecium myurum og Hypnum cupressiforme. Højere oppe 

 forekom Hypnum cupressiforme i størst Mængde tilligemed Metz- 

 geria furcata, og paa de øverste mosklædte Grene dannedes Vege- 

 tationen af Neckera pumila. Ulota Bruchii forekom derimod ikke, 

 fordi Lyset højt oppe under Kronerne er for sparsomt for dette Mos. 



Næst efter Granskoven er Bøgeskoven den af vore Skove, der 

 er den lysfattigste. Derfor findes der i sluttet Bøgeskov blandt 

 Mosserne ingen fotofile Arter. Bøgeskovens Epifytmosser er skygge- 

 taalende Arter, hvis Lysminimum for de fleste Arters Vedkom- 

 mende ligger langt under den Lysmængde, som Bøgen gennem- 

 lader. Hypnum cupressiforme' s Lysminimum ligger saaledes under 

 0,4 pGt., medens Bøgeskovens gennemsnitlige Lysmængde af Boysen 

 Jensen sættes til 1,81 pCt. Til de af Bøgeskovens Arter, der 

 er mindre skyggetaalende, maa Antitrichia curtipendula og Ulota 

 Bruchii henregnes. Mange unge Bøgebevoksninger er saa mørke, 

 at sidstnævnte Mos ikke kan indfinde sig, hvilket f. Eks. gælder 

 alle forstlig behandlede Bevoksninger paa god Bund; her bliver 

 Hypnum cupressiforme den første Indvandrer. Egentlig fotofile 

 Mosser kan forekomme i Bøgebevoksninger langs Veje, paa aabne 

 Pladser og lignende; 1 paa saadanne Steder kan Leucodon og Ortho- 

 trichum Lyelli, der begge er fotofile, forekomme i stor Mængde. 



Fritstaaende Bøge har jeg undersøgt paa aabne Pladser i 

 Grib Skov. Likenerne havde her ganske Overtaget over Mosserne; 



*) At Boysen Jensen sætter Gennemsnitsprocenten til 1,81, medens jeg 

 ved mine Lysmaalinger især for Grib Skov og Silkeborg-Skovenes Ved- 

 kommende er kommet til langt højere Tal, skyldes den Omstændighed, 

 at Boysen Jensen's Maalinger især er foretagne i forstlig behandlede, 

 sluttede Bøgebevoksninger paa god Bund. Saadanne Bevoksninger er 

 langt mørkere end de af mig undersøgte, ofte kun i ringe Grad forstlig 

 behandlede Bevoksninger, der især for Grib Skovs Vedkommende staar 

 paa sandet, delvis formoret Bund, og som ofte ikke kan betegnes som 

 sluttede Bevoksninger. 



