— 353 — 



Park), — alle sammen Arter med kødede Frugter eller Frø. Paa Hjem- 

 vejen forefandtes en lignende Epifytvegetation i Træerne ved Landevejen 

 syd for Gammelkøgegaard. Her vokser, saaledes som tidligere omtalt i 

 Botan. Tids. (Bd. 29, 1909, S. 189), ogsaa ret store Birke (Betula pendula) 

 i Pilenes Top ; de har sendt deres Rødder ned gennem, det frønnede Indre 

 af Pilen og i nogle Tilfælde ved deres Tykkelsevækst sprængt Pilestammen. 



Vi fulgte først den lavt liggende Del af Køge Skov nær Aaens Nord- 

 side; det er en frodig Bøgeskov paa Muldbund, uden noget Særpræg, dog 

 med enkelte Planter, der antyder dens Beliggenhed i den sydligere Del 

 af Landet, saaledes f. Eks. Lamium galeobdolon. Derefter gik vi op paa 

 den skovklædte Del af Aasen, mest Bøgeskov, men ogsaa nogen Gran- 

 skov. En smuk stor Vedbend (Hedem helix), der næsten havde ødelagt 

 sit Støttetræ (en Eg), vakte her vor Opmærksomhed. 



Fra Skovens Østende fortsatte vi langs Engene til Gamle Lellinge- 

 gaard, hvor vi bl. a. saa et stort Kirsebærtræ stærkt angrebet af Taphrina 

 cerasi, passerede Aaen og Lellinge Landsby og fortsatte til Skovhusvænget. 

 1 den mørke og tætte Bøgeskov omkring Aaløbet saas adskillige Planter, 

 der gerne optræder paa saadanne Skrænter, saaledes Carex digitata, La- 

 thyrus vernus, Equisetum hiemale, den sidste flere Steder i stor Mængde. 

 Gorijdallis cava var almindelig (men affloreret) og i ringe Mængde fandtes 

 Viola mirabilis, samt paa et enkelt Sted Anemone nemorosa x ranun- 

 culoides. Paa grusede Øer i Aaen var der en tæt Vegetation af Petasites 

 ovatus, og selve Aaløbet, der paa Steder er meget lavvandet og med sten- 

 dækket Bund (Grønsandskalken gaar som bekendt i Dagen dér), husede 

 en ejendommelig Fauna og Flora. Stenene var røde af den skorpeformedæ 

 Hildenbrandtia rivularis og mange af dem var besatte med store grønne 

 Duske af en Cladophora. 



Efter en Forfriskning i Yderholms Kro tiltraadtes Hjemturen ad 

 Landevejen til Køge, hvorfra Deltagerne tog til København med Toget. 



Følgende Fund fortjener endvidere at omtales: Langs Skovvejen 

 vest for Gamle Køgegaard henimod den lavt liggende Del af Skoven iagt- 

 toges nogle ejendommelige, øjensynlig selvsaaede Primus, hvis Tydning 

 er vanskelig. Et mindre Træ svarede nærmest til P. domestica, men af- 

 veg i flere Karakterer, hvorved det nærmede sig P. insititia; et andet, 

 der voksede i Nærheden, stod i Karakterer imellem P. insititia og P. spi- 

 nosa. Sammesteds fandtes et selvsaaet Pæretræ (Pirus communis). — 

 Acer campestre saas flere Steder i Skovhegn, saaledes ved Vejen gennem 

 Skovhusvænget og ved et Gærde vest for Skoven paa Aasen; mon op- 

 rindelig vildvoksende? — Cerastium glomeratum med veludviklede Kron- 

 blade (lidt længere end Bægerbladene) voksede paa et nyt Vejanlæg nær 

 Gamle Køgegaard. — Hierochloë odorata fandtes i Aadalen nær Gamle 

 Leliingegaard. C. H. 0. 



2. Ekskursionen til Bramsnæs Vig d. 1. Juni 1916. 



I Ekskursionen deltog: Svend Andersen, G. Georgsen, Frk. Ellen 

 Hansen, C. Ferdinandsen, Jens Holmboe, Eiler Høeg, 0. F. Jansen, C. 

 Jensen, Axel Lange, C. H. Ostenfeld, C. G. Pontoppidan, A. Bugh, Frk. 

 Schurmann, Frk. M. Skov, A. Ulleriks, K. Wiinstedt. 



Fra Hvalsø Station kørtes gennem Nørre Hvalsø, Vester Saaby og 



