— 359 — 



rundt om i Heden ses Egepurrer og unge Individer af Skov-Fyr og Rød- 

 gran, lovrigt den sædvanlige Vegetation af Dværgbuske: Genista anglica, 

 G. pilosa, Vaccinium vitis idaea og Arctostaphylus uva ursi; denne sidste 

 findes endog lige op til Krattet i ret rigelig Mængde, men gaar ikke inden- 

 for. Heller ikke mangler de sædvanlige Hedeurter, hvor Calluna lader 

 dem komme frem; Botrychium lunaria findes spredt i Lyngen. I Hedens 

 Udkant iagttoges en Bræmme af Ener. 



Dér, hvor to Skovveje mødes med Finderup Vejen (Stedet er let 

 kendeligt- paa Generalstabens Maalebordsblad), standsede man ved en 

 gammel Agermark, der ligger umiddelbart Vest for det ovenfor nævnte 

 Hedestykke, og som i Følge Oplysning fra Hofjægermester Krabbe ikke 

 har været under Plov i de sidste 1 5 Aar, men i det meste af Tiden har været 

 brugt til Faaregræsning ; den var dog paa nærværende Tidspunkt ikke 

 stærkt afgnavet. Paa den østligste Del af denne gamle Græsmark, altsaa 

 nærmest Heden og Skoven, saas en. mærkelig Invasion af Ene (Juniperus 

 communis), der i et meget stort Antal Individer har bredt sig langt ud 

 over Marken, uden Tvivl spredte ved Hjælp af Fugle. Man kan sige, at 

 Marken »springer i Ene«, som den andre Steder »springer i Lyng«. Calluna 

 fandtes vel, spredt mellem Enerne, men i langt mindre Tal end disse; 

 den var i nogen Grad faaregnavet, hvorimod dette ikke gjaldt den endnu 

 langt mindre hyppige Empetrum, der stedse saas med dens typiske, espalier- 

 formede Vækst. Mærkelige at iagttage var de forskellige Vækstformer 

 af Ene, snart næsten kuppel- eller kugleformede, snart tilnærmelsesvis 

 cylindriske, henimod 1 m høje, og snart ganske fladt formede, kun ragende 

 faa cm op over Jordsmonnet, men dækkende et betydeligt Fladerum. 

 Nogle var stærkt tvungne af Vinden, andre tilsyneladende upaa virkede 

 eller kun svagt paavirkede deraf, de fleste dog skraat afskaarne i Toppen, 

 fra Vest mod Øst. De her optrædende vekslende Former af Enen kan 

 aabenbart i forholdsvis ringe Grad være fremkaldte under Indflydelse af 

 de paa Stedet virkende Vindforhold, men de maa vel betragtes som Efter- 

 kommere af de udprægede Former, der er opstaaede under vidt forskellige 

 ydre Kaar. Jo længere man kommer i Vest, des større Afstand mellem 

 Enerne, og des yngre Individer. Invasionen er stadig under Udvikling. 

 Af andre Vedplanter fandtes enkelte og smaa Individer af Skov -Fyr og 

 Rødgran. 



Græsmarkens Hovedvegetation dannedes af Agrostis vulgaris og 

 Corynephorus canescens samt Hieracium pilosella. Desuden fandtes talrige 

 og store, ret skarpt afgrænsede Vegetationer af Agrostis canina, der næsten 

 gjorde Agrostis vulgaris Rangen stridig, og hvis Optræden var ganske 

 uafhængig af Terræn forholdene. Markens »Græsvækst« var iøvrigt sam- 

 mensat af: Boa pratensis, Aira caryophyllea, Festuca ovina, F. rubra, Des- 

 champsia flexuosa, Anthoxanthum odoratum, Luzula campestris, Carex pi- 

 lulifera og G. muricata. Ingen af disse Arter optraadte dog i større Antal, 

 enkelte af dem kun sparsomt. Indblandet i Græsdækket forekom folgende 

 Arter, der alle er mere eller mindre karakteristiske for ældre magre Græs- 

 marker i disse Egne: Rumex acetosella, Scleranthus annuus, Herniaria 

 glabra, Cerastium caespitosum, Viola tricolor, Ornithopus perpusillus, Tri- 

 folium arvense, T. procumbens, T. minus, Veronica chamaedrys, V. offici- 

 nalis, Blantago lanceolata, Jasione montana, Filago minima, Eriger on cana- 

 densis, Leontodon autumnalis, Achillea millefolium, Hypochoeris radicata, 



