31 



n 



af det nederste Led, noget indenfor Randen af Tværvæggen,, 

 saa at et Stykke af denne, x, er fælles for Grenen og det 



øverste Led. I den sidste 

 Figur har Grenen forlænget 

 sig, og samtidig er det nævnte ■ 

 Stykke x voxet i Længde' 

 og har rettet sig skraat op- 

 efter; det er altsaa gaaet 

 over fra at høre til Tvær^- 

 væggen til at udgjøre en 

 Del af Sidevæggen, og der- 

 ved er Grenen rykket et 

 Stykke op paa den Celle, 

 nedenfor hvilken den op- 

 rindelig blev anlagt. 



Endelig kan Sammen- 

 hængen mellem de to Grene 

 tænkes at hidrøre fra en 

 Kløvning eller en Forgrening 

 af Topcellen, som Fig. 2: 

 viser, hvor den for Moderaxen og Grenen fælles Væg er den 

 Længdevæg, som har delt Topcellen. 



En ægte Sammenvoxning, som den nys omtalte, fore- 

 kommer, saavidt mig bekjendt, ikke hos de Alger, som vi 

 her beskjæftige os med*). Heller ikke Kløvning eller For- 

 grening af Topcellen spiller nogen Rolle ved Fremkomsten 

 af de Forhold, som her skulle omtales**). Derimod er en 



Fig. 1 og 2. 



*) Derimod forekommer ægte Sammenvoxning i andre Former ikke 

 sjeldent hos forskjellige andre Alger, f.. Ex. de netformede Micros 

 dictyon, Struvea, Dictyurus o. m. a., og hos Cutleriaceerne dannes 

 et sammenhængende Thailus ved Sammenvoxning af oprindelig ad- 

 skilte Traade (Reinke, Wachsthum und Fortpflanz, v. Zanardinia 

 collaris, Monatsber. d. Berliner Akad. 1876, og Cutleriaceen des 

 Golfs von Neapel. N. A. Leop.-Carol., Dresden 1878). 



**) Magnus' Forklaring af de sammenvoxede Grene hos Cladophora 

 (Die botanischen Ergebnisse der Nordseefahrt 1872. II. Jahresber. 

 d. Gommission z. wissensch. Unters, d, deutschen Meere. Berlin. 

 1874, p. 75.) skal blive omtalt senere. 



