44 



'forholdsvis ringe. Den ydre Membran kan passende sammen- 

 lignes med en Hantiske, som langsomt trækkes af en Haand, 

 og de to Grene med to Fingre, som derved efterhaanden 

 komme i Berøring med hinanden nedefra opefter. Den 

 nederste Del af den fælles Væg stammer muligvis fra Tvær- 

 væggene, men den største Del hidrører aabenbart fra de to 

 Gellers oprindelig adskilte Sidevægge. Der finder altsaa 

 her en virkelig sekundær Sammensmeltning Sted 

 mellem oprindelig adskilte Dele, om end selve Over- 

 fladen ikke deltager i Sammensmeltningen. 



Et andet Forhold, som viser, at den ydre Membran 

 bestandig trækkes opefter, er den Form- og Retnings- 

 forandring, som Grenens nederste Gelle undergaaer. Som 

 ganske ung er Grenen rettet skraat opefter, den divergerer 

 under en Vinkel af omtrent 40 — 60 0 og er ofte svagt krum- 

 met opefter. Dens Underside danner følgelig en Vinkel 

 med Hovedaxen paa ca. 120—140°; men efterhaanden, 

 som Sammenvoxningen tiltager, bliver denne Vinkel større 

 og større, og tilsidst næsten 180°. At den nedre Del af 

 Grenen retter sig opefter, kunde nu ganske vist være en 

 Følge af Sammenvoxningen; men hvad det især kommer 

 an paa er, at den nederste Gelle af Grenen i ældre Tilstand 

 slet ikke springer frem, saaledes som den oprindelig gjorde, 

 men at dens nederste Del er relativt meget tynd, saa at 

 det sammenvoxede Parti ialfald forneden ikke er meget 

 tykkere end den nedenfor liggende Gelle, og at dets Over- 

 flade er omtrent cylindrisk og gaaer ganske jevnt over i den 

 nedenfor liggende Gelles Overflade. Alt dette forklares 

 ganske simpelt ved, at den ydre Membran bestandig trækkes 

 opefter. Da denne nu som den ældste og yderste Del af 

 Væggen gjør forholdsvis stærk Modstand mod at udspiles, 

 og da den Del af den, som trækkes op forbi Tvervæggen, 

 oprindelig har tilhørt en enkelt Gelle, er det naturligt, at 

 den, da den skal omslutte to Geller, maa udøve et betyde- 

 ligt Tryk paa den nederste Del af Grenen, og derved paa- 

 virke dens Form. En lignende Virkning udgaaer maaske fra 

 ■ de opskudte Lag, om end i ringere Grad. 



