136 



tiske Samliv, hvorved Snylteren søger Bolig, men ikke Er- 

 næring (f. Eks. Vedbenden). Søger Snylteren ogsaa delvis 

 Ernæring uden egentlig at skade, foreligger et „Leiemaal", 

 og bliver Samlivet i den Grad inderligt, at Vært og Gjæst 

 yde hinanden uundværlige Tjenester og opgive deres Selv- 

 stændighed, saa at de kun fungere som Organer for Hel- 

 heden, da optræder Symbiotismen i den Form, som Frank 

 betegner som Homobium, og hvorfor navnlig Laverne 

 gjælde som Exempel. 



Disse Udtryk, ligesaavel som de af Pfeffer 97 1877, 

 S. 997 anvendte: „Association" og „Convivium" have dog 

 aldrig ret vundet Indgang. 



Grisebach havde 1872 (Göttinger Nachrichten 1872, 

 p. 108) foreslaaet Navnet: Konsortium, som blev op- 

 taget af Re ink e, Cohn, Kny o. fl., men som forkastedes 

 af andre, da de i Samlivet delagtige Organismer ikke optræde 

 ligestillede som i et Konsortium, men arbeide for hinanden. 

 Magnus 73 1873 henledte i denne Anledning Opmærksom- 

 heden paa van Beneden's Studier over Samlivet hos 

 Dyrene, Arbeider, af hvilke navnlig de senere (P. J. van 

 Beneden: Die Schmarotzer des Thierreichs. Internatio- 

 nale wissenschaftliche Bibliothek, Bd. XVIII, 1876, og Les 

 commensaux et les parasites, Paris, 1878) have vakt saa 

 stor og berettiget Interesse i vide Kredse. 



v. Beneden beskriver det Samliv, i hvilket Smaadyr 

 søge Tilhold hos større, hvis Hud de holde ren og saa- 

 ledes til Gavn for begge ved deres Ernæring „sørge for 

 Værtens Toilette". Dette Forhold kalder v. Beneden 

 Mutualisme, medens han ved Kommensalisme (Bord- 

 fællesskab) betegner det Forhold, hvor Gjæsten ernærer sig 

 af de Smuler, der falde fra den Stores Bord, hvor altsaa 

 begge bruge samme Næring, men hvor Snylterens Ubetyde- 

 lighed gjør dens Nærværelse ligegyldig for Værten. 



De Bary, 3 1879, fandt det, ligesom i sin Tid Mag- 

 nus, heldigt at overføre de paa Dyrelivet saaledes anvendte 

 Udtryk paa Samlivet i Planteriget. 



