176 



stilling (sml. vor Fig. 2 a), Væggenes Tyndhed og tildels 

 deres Reaktioner kunde let lede til en saadan Feiltagelse^ 

 der bedst opklares ved Kj end skabet til Korkens Udviklings- 

 historie og fysiologiske Betydning. 



At det „anastom oserende Fletværk" kun findes i Suge- 

 roden, ikke i den af Peri cykelkork omsluttede, af Central- 

 cylinderens Væv alene fremgaaede Rod (Fig. 11 og 12), 

 nævner Hart ig udtrykkeligt, men han har ikke været op- 

 mærksom paa, at det hidrørte derfra, at hele Sugerodens 

 Bark er forsvunden, naar Roden er indtraadt i det kork- 

 klædte Stadium. 



Han er her snublet over det Ulogiske i sin Inddeling 

 af Rødderne i „Tri eb wurzeln" og „Saugwurzeln", Begreber T . 

 som efter hans egen Definition i Virkeligheden ikke blive 

 Modsætninger. 



„ Tri eb wurzeln " , som vi ville kalde „Langrødder",, 

 tjene til at forlænge og udbrede Rodsystemet i Jorden,, 

 men i den første Tid optræde disse ogsaa som Sugerødder r 

 miste først senere deres oprindelige Bark og faae en Kork- 

 hud i Stedet, blive til, hvad vi kunne kalde „Grund- 

 rødder"; men den selv samme Overgang foregaaer sikkert 

 med de korte „Saugwurzeln", hvis Hovedopgave er Nærings- 

 optagningen. 



I Grundroden optræder Svampen ikke, den vilde her 

 blive farlig for Rodens Liv; Langrødderne kunne derimod, 

 saa længe de endnu ere Sugerødder, snart have Svampe- 

 skeden, snart mangle den*). 



Jeg formoder, at det maa tilskrives den hurtigere Væxt, 

 at Langrødderne hyppigt gaa fri for Svampen, medens de 

 korte, buskformigt grenede Rodsamlinger saa godt som uden 

 Undtagelse vise sig^som Mykorrhizer (sml. Hartig, Fig. 4a 

 i Modsætning til Fig. 4£ og Fig. 7). Hartig har ogsaa i 

 sin „Anatomie und Physiologie der Holzpflanzen" 54 1878, 

 Taf. V, Fig. 3 afbildet Spidsen af Skovfyrrens „ Trieb wurzel",, 

 hvis „Korkschicht" vistnok er Svampeskeden. 



*> Jfr. Frank 28 1888. S. 258 og Taf. XIII., Fig. 2. 



