210 



Jorden og oparbeide disse til Stivelse, der indeholdes i 

 stor Mængde. Da Neottia nemlig afgjort ikke snylter paa 

 Rødderne af andre Planter, maa den ernære sig som 

 Hemisaprofyt. Ved Omplantning af kraftige Exemplarer 

 fra Løvjorden i Urtepotter med mager Jord sygnede Plan- 

 terne hen, Stivelsen svandt endogsaa i de yngste Rødder, 

 der ellers indeholde den største Mængde heraf, derimod 

 svandt det brune Farvestof ikke, og Svampemycelierne i 

 Rødder og Rhizomer ændrede ikke deres Udseende. Med 

 alkalisk Kobbersulfatopløsning paavistes Arabin i de af 

 Svampen beboede Cellerækker, og Drude antager, at Snyl- 

 terne særligt opsøge Neottia og andre Saprofyter, fordi de 

 i disses indre Væv forefinde rigelig tilstrømmende Næring 

 af lignende Art som den, de ere vante til at finde i Løv- 

 dækket. 



Mollberg har i en lille Afhandling, 87 1 884, meddelt en 

 Rigdom af fortræffelige Iagttagelser over Svampens Op- 

 træden og Forhold til Værtplanten. Han hævdede, at 

 Mycelierne ikke ere afhængige af de gule Slimklumper og 

 Slimen ikke heller af Svampen; ja Hyferne ere endog yppigst, 

 hvor Slimen mangler. Svampen indskrænker sig ikke altid 

 til Rødderne, men hos Neottia og nogle andre Orchideer 

 trænger den frem gjennem Rhizomet, endog lidt op i 

 Blomsterskaftet; her findes da i Reglen ingen Slim men 

 kun sædvanligt Plasma, medens det øvrige Indhold er 

 Svamp. Rodspidsen er altid fri for Mycel, der ogsaa 

 oftest knap naaer til Basis; derimod gjennemvoxes Rod- 

 haarene hyppigt. Knoldene ere i Hovedsagen svampfrie, kun 

 i den nedre smallere Del hos Platanthera og i de nedre 

 fingerförmige Forgreninger hos Gymnadenia conopsea R. Br. 

 optraadte Mycelier ganske paa samme Maade som i Roden. 

 Hos Neottia, men ikke hos andre, iagttoges, at Svampen, 

 medens Planten stod i fuld Blomstring i Mai Maaned, 

 voxede over i de nyligt anlagte Knopper og saaledes sikrede 

 sig for næste Aar. Fra Rhizomerne vandrer Svampen 

 først ind i Ungrødderne, naar disse med deres Rodhætte 

 ere brudte frem af Moderroden og sagtens have begyndt at 



