218 



storcellede Barklag; men dette udelukker jo rigtignok ikke, 

 at enten Symbiosen eller Antibiosen kan optræde typisk 

 hos andre Arter eller under gunstigere ydre Forhold. 



Johow paaviste 59 1885 Svampesymbiosen i Roden af 

 den vestindiske Voyria (hørende til Gentianaceæ) ; Barkens 

 Hyfer staa her i Forbindelse med et spindelvævsagtigt Mycel 

 paa Rodens Overflade (S. 431-433, Fig. 15—16). Senere 

 60 1889 beskrev han i sin interessante Afhandling om Holo- 

 saprofyterne, de hos disse ganske almindeligt optrædende 

 endotrofe Mykorrhizer med Hyfenøgler i Barken (S. 501-506, 

 Taf. XX., Fig. 7-12). De mere end halvandet Hundrede 

 kjendte Arter af Holosaprofyter høre til følgende fem Fa- 

 milier: Orchidaceæ, Burmanniaceæ*), THuridaceæ, Ericaceæ 

 og Gentianaceæ. 



Hyfenøglerne træffes sjeldnest i Epidermis, hos de fleste 

 i mere eller mindre dybt liggende Barklag. Enkelte — 

 men ogsaa kun enkelte — Hyfer trænge igjennem Epider- 

 mis ud i Jorden og danne Forbindelsen med Substratet. 

 Wuttschlaegelia, der staaer Neottia meget nær, var dog oftest 

 fuldstændigt svampfri. Johow formoder ligesom Pfeffer, 

 Kamiénski og Frank, at disse Mykorrhizer have til Op- 

 gave at udnytte Jordens vegetabilske Rester. 



Poulsen beskrev og afbildede 100 1886 (S. 171—173, 

 Tab. XII., Fig. 2 c) Hyfenøglerne i Rodbarken af Sciaphüa 

 caudata Poulsen. Hyferne i de ydre Cellelag vare sep- 

 terede og dannede Gemmer; det indre Mycel derimod var 

 uden Tværvægge, men eiendommeligt skiftevis indsnøret og 

 opsvulmet. Svampen syntes „saa at sige" at leve symbio- 

 tisk med Roden; den optræder lige fra dennes Basis, men 

 ikke i Rhizomet. Dette gjælder ogsaa for Triuris major , som 

 Poulsen beskrev 101 1890. I denne sidste Af handling med- 

 deles den meget vigtige Iagttagelse, at Mycelierne hos Triuris 

 og andre Planter i de yderste Cellelag synes at være tomme, 



*) De knoldformige Jordstængler af den rodløse, brasilianske Burman- 

 niacee Thismia Glaziovii fandt Poulsen (Overs, over d. kgl. d. 

 Vidensk. Selskabs Forhandl. 1890, S. 27-28. Tab. IV., Figg. 14, 16) 

 uddannede som typiske Mykorrhizomer. 



