225 



lige Barkceller mellem den ubeskadigede, med saftspændte 

 Rodhaar udstyrede Epidermis og Endodermis fremvise Hyfe- 

 nøgler i Lysningerne. Svampenøglerne vare her endnu 

 tydeligere end hos mange Orchideer, omtrent som hos 

 Preissia commutata; Klumperne indeholdt ogsaa her lidt 

 kornet Plasma og vare svagt brunlige, svagere end hos Or- 

 chideerne. Derimod var Svampens mægtige Optræden ikke 

 saa konstant som hos disse; dog var neppe nogen Rod 

 helt fri for endofytisk My cel. Dette trænger ikke ind i 

 Endodermis eller Gentralcylinderen, som fra Pericyklen ud- 

 danner sine Korklag samtidigt med eller forinden Barken 

 udenfor Endodermis desorganiseres. 



Næsten alle Ærens Sugerødder have talrige og dybe Ind- 

 snøringer, ligesom, men endnu mere fremtrædende end hos 

 Elmen. Man seer derfor hyppigt Sugerødder af Form som 

 Perlesnore, hvis enkelte Led ere tilnærmelsesvis kugieformige. 

 Heller ikke her anseer jeg Hyfesvampene for Aarsag, da 

 de ved Indsnøringerne ikke synes at optræde anderledes end 

 i Leddene mellem disse. 



Rødderne af Asken, Fraxinus excelsior adskille sig fra de 

 fleste andre Skovtræers Rødder ved deres hvidgule Farve 

 og de lange, glasklare Rodhaar*), hvorfra Jorden let falder 

 af ved Optagningen. Man kan derfor uden Vanskelighed 

 og uden Fare for Forvexling skaffe sig Rødder, som stryge 

 inde mellem andre Træers i den selv samme Jord. 



Hvor en Carpinus Betulus voxede jævnsides med Asken 

 fandt jeg saaledes i Juli, umiddelbart Side om Side, den 

 Førstnævntes Sugerødder indhyllede i en tyk Svampeskede, 

 medens Askens Rødder vare forblevne ganske svampefrie. 

 Løvjordsmycelierne slynge sig løst mellem Rodhaarene, 

 men intetsteds dannes Svampeskede**), og intetsteds har 

 jeg iagttaget nogen Indtrængen i Rodens Bark eller Over- 

 hud. Denne sidste byder da rimeligvis en større Modstand 



*) Disse store, slyngede Rodhaar have ogsaa tildraget sig P.E. Mül lers 



Opmærksomhed ( 89 1878, S. 43). 

 *) Mangelen heraf iagttoges af Müller (1. c), af Gi belli og Frank. 

 Botanisk Tidsskrift, 18. Bind. 15 



