234 



Vi sammenfatte disse Løvtræer undet Eet, idet der i 

 Virkeligheden ikke er nogen kvalitativ Forskjel imellem f. 

 Ex. Birkens, Bøgens og Hæsselens Mykorrhizer , selv 

 om der sikkert nok findes Gradsforskjelle i Svampeskedens 

 Udvikling alt efter Træarten. I saa Henseende ville vi 

 strax gjøre opmærksom paa, at SaMces, Betula og Alnus 

 have de mindst udviklede og mindst konstant optrædende 

 Skeder, at Quercus indtager et Mellemstandpunkt, og at 

 Skededannelsen, henholdsvis Symbiosen, naaer sin høieste 

 Fuldkommenhed hos Bøgen (Fagus) eller maaske snarere 

 hos Avn (Carpinus) og Hæsset (Corylus)*). 



I hvilken Udstrækning imidlertid denne Gradsforskjel 

 maa fastslaas, er det vanskeligt at afgjøre, da Jordbundens 

 Beskaffenhed for saa vidt spiller en Rolle ved Skededannel- 

 sen, som den indvirker paa Mykorrhizasvampenes Livs- 

 vilkaar, og da alle de paagjeldende Træarter kun sjeldent 

 ville kunne træffes sammen paa lige Jordbund, hvor Talen 

 ikke er om unge Træer i Planteskoler eller Forsøgskulturer, 

 men om ældre Træer i Bevoxninger. 



Den ovenfor fremsatte Rækkefølge hviler derfor nær- 

 mest paa et Skjøn, der, som jeg troer, deles af Andre. 

 Mine Undersøgelser have især været rettede paa Bøgen, 

 men Sammenligninger med de andre Træarter have ingen- 

 steds vist mig nogen væsentlig Forskjel. 



De ældste Undersøgelser over Løvtræernes ektotrofe 

 Mykorrhizer formoder jeg at have fundet hos Gasparrini. 



I sit grundlæggende Arbeide over Rodhaarene og deres 

 Funktioner 36 18 56 p. 43 fremhæver denne Forsker som 

 Mærkelighed, at mange Træer kun i de første Aar af deres 

 Levetid ere regelmæssigt forsynede med Rodhaar, medens 

 disse Organer senere kun træffes til visse Tider og blot paa 



*) Jeg foretrækker at sige: Avn og Hæssel fremfor Avnbøg og Hassel. 

 Jfr. herom Erik Viborg: Forsøg til systematiske danske Navne af 

 indenlandske Planter. Kbhvn. 1793, S. 192; Schæffer, M. G.'- 

 Burgsdorfs Anvisning til at opelske indenlandske og udenlandske 

 Træearter i det Frie. 1. Deel. Kbhvn. 1799 , S. 138, 189, 190, 

 192; 153, 252; fremdeles A. Andersen: Fra Planternes Verden 

 (Forst-Tidende. 1888. S. 105). 



