235 



deres første Udviklingstrin som sraaa, vorteformige Frem- 

 ragninger (p. 35). 



Foruden Daddelpalmen har han m. H. t. dette Spørgs- 

 maal særligt undersøgt Castanea vesca, Morus alba, Corylus 

 Avellana og Pinus Halepensis. 



To af disse have vi ovenfor omtalt (S. 183 og 222); 

 to andre maa vi her betragte. 



Hos Castanea vesca og Corylus Avellana fandt Gaspar- 

 rini (1. c. p. 35 — 37) særligt de øverligt strygende Suge- 

 rødder yppigt koralformigt, grenede med undertiden kølle- 

 formige Ungrødder. Disse vare omspundne af rørformige, 

 konferveagtige Traade, der forekom ham at være dannede 

 af Skimm eisvampe eller andre Kryptogamer. Rodhaarene 

 manglede enten ganske eller vare meget korte; i sidste 

 Tilfælde fuldstændigt forskjellige fra Svampetraadene. Rod- 

 hætten manglede eller blev forvexlet med Svampeskeden, 

 som Gaspar rini opfattede urigtigt. 



Boudier fandt 9 1876 ved sine Undersøgelser over 

 Hjortetrøflens Snylten, at Arterne med gule Frugtlegemer 

 ved Hyfetraade stode i Forbindelse med Sugerødderne af 

 de omkring voxende Birk, Eg og Kastanie, og at Myce- 

 lierne, navnlig umiddelbart ved Frugtlegemet , indvirkede 

 paa Rodens Udvikling saaledes, at denne blev yppigt og tæt 

 grenet med sammenfiltrede Dværgrødder. Et Tværsnit af 

 Sugeroden viste, at den udvendigt var indspunden af fine 

 Hyfer, som kun trængte ind i det yderste Cellelag, men 

 ellers lode Barken fri. Boudier havde altsaa ikke bemærket 

 det intercellulære Mycel ; han mente vel, at Svampen maatte 

 ansees for Parasit, da den øiensynligt paavirkede Roden, men 

 han opfattede snarest Forholdet som en uskadelig Hexe- 

 kostdannelse. Han gjør endelig den vigtige Bemærkning, at 

 man ikke sjeldent borte fra Frugtlegemerne — om end 

 paa Steder, hvor ellers disse Svampe voxe — træffer Dværg- 

 rødder med stærkt grenede Sugerødder ganske af samme 

 Beskaffenhed som hist, men saa forestiller han sig, uden dog 

 at have kunnet paa vise det, at disse Rodkoste ere „Vuggen" 

 til unge Svampe (p. 116). 



