240 



og han fremhæver (p. 311), at den hos Cupulifererne ingen- 

 steds manglende Snylter indenfor visse Grænser er 

 uskadelig, medens han tænker sig Muligheden af, at 

 Svampen, hvor Kastaniens Rod af andre, endnu uopklarede 

 Grunde lider af Blæksygen og derfor hæmmes i Væxten, 

 kan blive en farlig Antibiont, som Værtplanten kun i nogle 

 faa Aar kan holde Stangen (p. 310). 



Derimod har Gib el li ubetinget ikke betragtet Snylte- 

 ren som nyttig, idet han udtrykkeligt betegner Symbiosen 

 som en ny Form for Væsenernes Kamp om Livs- 

 betingelserne (concorrenza vitale), her mellem Kastanien 

 og dens skumle Gjæst. 



Til denne Opfattelse af det gjensidige Forhold som: 

 almindeligt udbredt, men unyttig Symbiose, maa ogsaa vi 

 slutte os. 



Gibelli fandt Svampeskeden paa Sugerødderne af 

 Castanea vesca, Fagus sylvatica, Quer eus Robur, Quer eus Cerris, 

 Q. Concordia, Q. macrocarpa, Q. pyramidalis, Corylus Avel- 

 lana, Ostrya vulgaris og Carpinus Betulus, medens Ske- 

 den manglede hos en Række andre Træer, Under- 

 søgelser, hvis Resultaters Rigtighed senere med en enkelt 

 Undtagelse (Pinns sylvestris) er bleven bekræftet*) (1. c. 

 p. 309). Han drog deraf den Slutning, at Symbiosen var 

 særegen for Cupulifererne og muligen betinget af Suge- 

 rodens anatomiske og biologiske Forhold, men iøvrigt kon- 

 stant uden at staa i Forbindelse med Beskaffenheden af 

 Jordbund eller Klima. 



Paa syge eller døde Rødder af Kastanien fandt han 

 Svarnpeformerne Torula, Sphaeropsis og Melanomma , der 

 muligvis kunde staa i Forbindelse med den paa Bladene 

 voxende Diplodia Castaneæ, et Spørgsmaal, der kun kunde 

 afgjøres ved senere Forsøg, hvilke det ogsaa blev forbeholdt 

 at paavise, om de ovennævnte Svampe stode i genetisk 

 Forbindelse med de normale Rødders Svampeskede. Saa- 



*) Frank 25 1885, S. 135—136, har for en Del undersøgt de samme 

 Træarter. 



