241 



danne Forsøg havde nemlig Gi belli ikke fundet Leilighed 

 til at udføre (1. c. p. 312). 



Müller's, Kamiénski's og Gibelli's Undersøgelser 

 vakte imidlertid, tildels vel paa Grund af det Sted og det 

 Sprog, hvori de fremkom, kun liden Opmærksomhed, og 

 jeg troer, at Mattirolo tager feil, naar han 79 1887, p. 2 

 hævder, at Rodsymbiosen var Botanikerne bekjendt særligt 

 ved disse Mænds og ved Rees s 's Arbeider. 



Man træffer sikkert det Rette ved at give Frank Æren 

 for, at Svampens og Trærodens Samliv er kommet til 

 almindelig Kundskab, hvad der paa dette Sted er saa meget 

 mere Anledning til at minde om, som nærværende Arbeide 

 utvivlsomt skylder Frank's opsigtvækkende Meddelelse sin 

 Tilblivelse. 



Frank's Afhandling, der under Titlen: „Ueber die auf 

 Wurzelsymbiose beruhende Ernährung gewisser Bäume durch 

 unterirdische Pilze" fremkom 25 1885 i „Berichte d. Deut- 

 schen Botan. Gesellschaft", var særligt skikket til at vinde 

 Læsere. 



Her var Omtalen af Symbiosen ikke skjult i en afsides 

 Krog af en Undersøgelse over et fremmed Emne; Sagens 

 Kjerne var klart fremstillet og skarpt belyst ved rammende 

 Udtryk i et Sprog, der paa een Gang udmærkede sig ved 

 hensynsløs Dristighed og æggende, udfordrende Kritik. 



Dertil kom, at Frank lagde Hovedvægten*) paa Sym- 

 biosens biologiske Betydning, hvad før ham kun Kami- 

 énski havde gjort for Monotropas Vedkommende. 



Den Tanke, at „visse Træarter, fremfor alle Cupuli- 

 fererne, ikke selvstændigt ernære sig af Jorden, men ganske 

 regelmæssigt ernæres af de hele Rodsystemet omspindende 

 Svampemycelier, der saaledes gjøre Tjeneste som Amme for 

 Træet i alle Aldre" — denne Tanke er sikkert for første 

 Gang udtalt af Frank i et Sprog, der ikke tillod Mis- 

 forstaaelse. 



Opfattelsen af Svampen som uskadelig var ikke ny, 



*) Sml. Frank's egen Angivelse, 26 1885. S. XXIX. 



Botanisk Tidsskrift, 18. Bind. 16 



