257 



hvilket maasfce kan være fremkaldt ved Tilstedeværel- 

 sen af Sporer eller Delingsvægge. Knoldene vare tid- 

 ligere af flere Forskere blevne antagne for Sklerotier 

 -eller Frugtlegemer af Svampe (p. 7, 14); saaledes havde 

 Elias Fries (Systema mycologicum. Vol. III. 1829, 

 p. 225—226 og 34 1849. IL p. 436, Anm. 1) beskrevet 

 en Svamp under Navnet Mylitta Pseud-Acaciæ som 

 snyltende paa Rødder af Robinien, der vare ham til- 

 sendte fra Egnen om Neufchatel. Den skulde nærmest 

 ligne en Trøffel eller en Hjortetrøffel, og Fries antyder 

 endog Muligheden af, at den kunde være spiselig; men- 

 han fremhæver i øvrigt , at den hele Bestemmelse er 

 overmaade vag, og Gasparrini har rimeligvis Ret i, 

 at der her kun foreligger en Forvexling med Robi- 

 niens Rodknolde. 



Leguminoseknoldenes mikroskopisk smaa, endofyte 

 Snyltere gjenopdagedes senere af Wo ronin 155 1866, 

 Taf. IL, Fig. 1-9 — 22, som ansaa disse Vibrio-agtige 

 Smaalegemer for Aarsagen til Knoldenes Dannelse, hvilket 

 1874 bekræftedes af Jakob Eriksson. 

 Til S. 155. Rodknoldene hos Ceanothus ere ligeledes op- 

 dagede af Gasparrini (ibidem p. 17); paa Rødder af 

 C. intermedius fandt han dem saa store som Hønseæg 

 og med stærkt busket Forgrening. 

 .„ S. 217. I Barken af ældre Rødder hos flere im-Arter 

 fandt Nägeli (Pilze im Innern von Zellen. Linnaea. 

 Bd. XVI. 1842. S. 278— 285, Tab. XL) foruden Schinzia 

 celluUcola Mycelnøgler af to sterile Svampe. Nøglerne 

 vare omgivne af en brun Masse ; i de tilstødende Bark- 

 celler iagttog han Gellekjerner og Plasmastrømning, 

 hvilket godtgjorde, at Gellerne vare levende. 



Hos Vallota purpurea har H. O. Juel (Forhand- 

 lingerne ved de skandinaviske Naturforskeres 14. Møde 

 i Kjøbenhavn 1892, S. 467) fundet endotrofe Mykor- 

 rhizer, dannede af to forskjellige Svampe. 



Kjøbenhavn, Mai 1893. 



Botanisk Tidsskrift, 18. Bind. 



17 



