XIII 



saa at Vandet er svagt saltholdigt (brakt), dog i saa ringe Grad, at 

 det ikke skader dets praktiske Anvendelse. Da Terrainet tildels 

 er couperet og Jordbunden lermuldet med delvis Granit-Underlag, 

 er det vel egnet til en botanisk Have. Den hertil anvendte Del 

 af Arealet var skovklædt, Resten fornemlig Agerland. Denne Skov- 

 bevoxning, som er anvendt til Grundlag for et skandinavisk Ar- 

 boret, bestod dels af ældre Ege- og Fyrretræer m. fl., hvoraf nogle 

 havde en Alder af c. 300 Aar, dels blandet Skov og dels lavere 

 Buske; den største Del af denne Bevoxning blev fjernet med Und- 

 tagelse af de større og for Øjemedet brugbare Individer. 



Planen for Arealets Indretning til en botanisk Have er ud- 

 arbeidet og sat i Værk af Prof. Wittrock; den fjerner sig i flere 

 Henseender fra den i botaniske Haver hidtil almindelig fulgte 

 Ordning. Medens Phanerogamerne i det væsenlige ere grupperede 

 familievis, ere alle de enkelte Familiers Arter samlede under eet 

 (og ikke, som ellers almindeligt, adskilte i træagtige, perennerende 

 og hapaxanthe), en Ordning, der betydelig letter det sammenlig- 

 nende Overblik over de enkelte Familier. 



Vandplanterne dyrkes i 3 forskj eilige Bassiner: 1) for Di- 

 cotyledoner, 2) for Monocotyledoner og 3) for Ferskvandsalger. Til 

 Havalger er der reserveret Plads i en Afdeling af et Aqvarium 

 for kjælnere Vandplanter, der er anbragt midt i de dicotyledone 

 Vandplanters Bassin. 



Men Dyrkningen af Cryptogam er er ikke indskrænket til 

 Algerne alene; alle de andre cryptogame Ordener ere at finde paa 

 Kortet over Haven paa de for hver især mest passende Steder: 

 Laver og Svampe i Skyggen af Eg, Lærk o. fl. Træer, Mosser paa 

 et Affald mod N. O. i Nærheden af Søen, Sphagnum-Slægten mod 

 S. paa fugtig Bund nær ved det større Vandbassin. Dette Forsøg 

 paa en gjennemført planmæssig Dyrkning af samtlige cryptogame 

 Planter vil , hvis det lykkes , være vel egnet til at efterfølges af 

 andre botaniske Haver. 



Der er selvfølgelig lagt særlig Vægt paa at repræsentere den 

 skandinaviske Flora saa fuldstændig som mulig. Særskilte 

 Afdelinger ere bestemte til Dyrkning af Strandplanter fra Ishavets, 

 Vesterhavets, Kattegats og Østersøens Bredder, af skandinaviske 

 Løv- og Naaleskovsplanter, af klatrende og slyngende Planter o. s. v. 

 Forf. fremæver den Interesse slige „biologiske" Grupper frem- 

 byde, og enkelte Sammenstillinger af denne Art, ogsaa af extra- 

 skandinaviske Planter, ere forsøgte, bl. A. af Middelhavets Kyst- 

 flora, af Sydruslands Steppevegetation, af Alpeplanter o. fl. 



Derimod er der af plantegeographiske Sammenstillinger 

 kun forsøgt en enkelt (chinesiske og japanesiske Buske), idet Forf. 

 bemærker, at plantegeographiske Grupper vanskelig lade sig frem- 

 stille paa en instruktiv Maade i et Klima som Stockholms, fordi 

 bl. A. flere Planter fra de varmere Jordbælter ikke kunne dyrkes 

 der i Friland. Anm. kan fuldt ud tiltræde denne Udtalelse, ogsaa 

 for Danmarks Vedkommende, om end de klimatiske Forhold her 

 ere gunstigere, og flere Grunde kunne foruden den nævnte, an- 

 føres imod de Forsøg, der paa flere Steder ere ! gjorte paa en 

 plantegeographisk Ordning. For det første vanskeliggjøres nemlig 

 Kulturen i høi Grad derved, at det Antal Arter, der hører til for 

 at repræsentere et geographisk Omraade, kræve yderst forskj eilige 

 Betingelser i Henseende til Lysforhold, Jordbund o. s. v., og hvis 

 der ikke anvendes særlig Omhu paa at bringe disse Betingelser 

 for hver enkelt Arts Trivsel tilveie, vil Følgen blive, at enkelte 

 Arter udvikle sig paa andres Bekostning, saa at det Billede, der 

 frembringes, let kan blive misvisende. Dernæst maa, for at Frem- 

 stillingen tilnærmelsesvis skal svare til Virkeligheden, baade Løv- 

 og Naaletræer, urteagtige ikke mindre end træagtige Planter an- 



