XXIII 



særlig Grad opblæste 'øg omgive Nødden som en Ballon; saadanne 

 frugter føres bort ikke alene af Strømmen, men ogsaa Vinden 

 kunne drive dem fra den ene Bred til den anden. Spredning ved 

 Dyrenes Hjælp foregaaer paa forskj ellig Maade. Hos Car ex pau- 

 «ciflorus (omtalt af Kerner i „Ptianzenleben" II, Pag. 810) og C. 

 j)ulicaris afFalde mod Frugtmodningen Dækskjællene i den hun- 

 lige Del af Blomsterstanden, hvorved Frugthylstrene blive blot- 

 tede ; Frugthylstrene ere desuden meget spidse og bøie mod Frugt- 

 modningen nedad og løsnes meget let fra Axen ; de blive derfor 

 let stikkende i Pelsen paa Dyr, som komme til at berøre dem, 

 og kunne paa denne Maade blive spredte. Paa en lignende Maade, 

 oraend ikke saa udpræget, forholde sig C. dioeca, C. Davalliana, C. 

 «echinata, C. muricata o. fl. Et andet Middel, hvorved Frugterne 

 kunne spredes ved Dyrenes Hjælp, findes hos de med Blomster- 

 hørster udstyrede Arter, hvis Blomsterbørster ikke, saaledes som 

 hos Eriophorum, voxe ud til lange, jevne Haar, men forblive for- 

 holdsvis korte og ere forsynede med Smaatorne, hvorved Frug- 

 ten let bliver hængende i Fuglenes Fjer eller Pattedyrenes Pels, 

 idet Blomsterbørsterne nemlig blive siddende ved Grunden af 

 "Frugten, naar denne løsnes fra Axen. Hos disse Arter ere Frug- 

 terne gjennemgaaende tungere end Vand. Scirpus pauciflorus, 

 ■S. lacuster, & Tabernaemontam, S. compressas, S. silvaticus, S. mari- 

 timus, Heleocharis palustris, H. multicaulis og Rhynchospora alba have 

 nedadrettede, Schoenus ferrugineus og Rhynchospora fusca opadrettede 

 Smaatorne paa Blomsterbørsterne; ogsaa Scirpus ruf us skal have 

 opadrettede Smaatorne paa de her meget korte Blomsterbørster; 

 hos de af Taleren undersøgte Individer manglede Blomsterbør- 

 sterne ganske, og han antog dette Forhold for det almindeligste 

 hos denne Art; Frugterne vare imidlertid lettere end Vand, og 

 da denne Art voxer paa Strandenge, der ikke sjeldent oversvømmes, 

 kunne Frugterne saaledes let blive spredte ved Vandets Hjælp. 

 Hos Scirpus ftuitans, S. setaceus og Heleocharis acicularis svømme 

 Frugterne, idetmindste i Begyndelsen, ovenpaa Vandet; Blomster- 

 børster mangle ganske hos den første, mangle i Regelen hos den 

 anden og ere korte og hurtigt affaldende hos den sidste; da de 

 alle ere Vand- ellsr Sumpplanter eller dog idetmindste voxe paa 

 lave, fugtige Steder, kunne Frugterne sikkert let spredes ved Van- 

 dets Hjælp. Paa den anden Side kunne Frugterne, der ere meget 

 smaa, formodentlig ogsaa føres fra det ene Sted til det andet ved 

 sammen med Jord og Dynd at hænge fast ved Vandfuglenes 

 Fødder; dette er vistnok især Tilfældet med de kun c. 1 Mm. 

 lange Nødder af Scirpus fluitans, en Vandplante, som har sin Hoved- 

 udbredelse i Vestjylland, altsaa indenfor en af Hovedveiene for 

 de nordiske Vade- og Svømmefugles Træk. Til Slutning omtalte 

 Taleren den paafaldende Forskjel i Uddannelsen af Frugtspred- 

 ningsapparatet hos vore to Rhynchospora- Kvier og gjorde opmærk- 

 som paa en Form af R. alba, der manglede Smaatorne paa Blom- 

 -sterbørsterne. Begge Arter have her i Landet deres Hovedudbre- 

 delse i Vestjylland; de kunne vel undertiden træffes sammen, 

 'men i Almindelighed voxer R. alba dog paa fugtigere Lokaliteter 

 end R. fusca, og har saaledes størst Mulighed for at blive spredt 

 ved Vandfugles Hjælp; Taleren antog, at dette idetmindste var 

 een af Grundene til, at R. alba var meget mere almindelig end 

 B. fusca. 



Medet den 21. Mai 1892. Tilstede vare: Bartholin, Becher, 

 Boysen, Dalskov, Didrichsen, Gelert, Hartz, Kiærskou, Klöcher, 

 Axel Lange, Joh. Lange, Jon. Lange, Madsen, H. Mortensen, O. 

 <jr. Petersen, Piper, V. A. Poulsen, F. K. Ravn, Raunkiær, E. Rostrup, 

 O. Rostrup, Kolderup-Rosenvinge, Sarauw, Strandgaard, Warming. 



