XXVI 



Sumpe „Langsømose", i den østlige Bel af Nørrevang fandtes i 

 Mængde: Cladium Mariscus, Juncus ebtii&ißoras, Epipactis palustris;. 

 her fandtes også a paa en nylig udtørret Flade en Mængde Triglo- 

 chin palustre med eiendommeligt monstrøse Ax,. idet Axedelen paa 

 høist forskjellig Maade var opsvulmet og stærkt bugtet eller sløife- 

 formet snoet, uden at Aarsagen var til at opdage. Paa et andet 

 Sted ved Strandbredden syd for Rørvig By fandtes i en længere 

 Strækning en formelig Skov af kæmpemæssige Exemplarer af' 

 Triglochin maritimum, med Skafter nf indtil 117. Centimeters Længde. 

 Endelig fortjener endnu at an føres, skjønt Stedet ligger udenfor 

 den egentlige Rørvig Egn, at nogle lange Ligusterhegn om Marker 

 udenfor Nykjøbing vare bedækkede i den Grad af Cuscuta. at de 

 viste sig gulskinnende i lang Afstand; den svarede ganske til 

 Beskrivelsen af den her i Landet ikke tidligere bemærkede Cuscuta 

 Ligustri Aresch, om hvis Artsberettigelse der jo imidlertid hersker 

 Tvivl. 



Professor Lange fremlagde nogle nyere spanske og por- 

 tugisiske botaniske Værker: 



M. Willkomm, Illustration es floræ Hispaniæ insularumque 

 Balerium vol. 1 (1881—85), vol 2 (1886-).. 



Sandsynligvis vil dette smukt udstyrede, i orntr. 10 Aar regel- 

 mæssigt fortsatte Billedværk nu blive afsluttet med det Hefte, 

 der snart kan ventes som Slutning af det andet Bind. Texten, 

 der er forfattet paa Spansk og Fransk, bekræfter hvad den udfør- 

 lige Titel angiver, at Værket omfatter dels tidligere beskrevne,, 

 men saavel i Naturen som i Herbarierne sparsomt forekommende 

 og derfor ofte tvivlsomme Arter, dels- for Videnskaben nye Arter, 

 der ere fundne og beskrevne i de senere Aar, og desuden at der, 

 i Modsætning til, hvad der er Tilfældet med Prodromus fl. Hispan. er 

 optaget ikke alene spanske, men ogsaa portugisiske og baleariske 

 Planter. 



Medens i det forrige og Begyndelsen af dette Aarhundrede 

 Spaniens Flora blev undersøgt og bearbeidet af saa berømte ind- 

 fødte eller i selve Landet bosatte Botanikere som Cavanilles, . 

 Lagasca og den fransk fødte, men i Spanien akklimatiserede og 

 længe som Geistlig i Santiago boende P.. Å, Pourret, forløb der 

 en lang Tid, i hvilken Spaniens Flora kun sjeldent blev under- 

 søgt og da fortrinsvis af Fremmede. Dette Forhold er i de sidste 

 Aartier heldigt forandret til det Bedre, idet ikke faa paa den ibe- 

 riske Halvø hjemmehørende Botanikere med Flid have undersøgt 

 deres Omegns Flora og tildels publiceret lokale floristiske Arbeider, 

 saaledes for Spaniens Vedkommende: Culanda for Madrids Omegn 1 ), 

 Loscos og Pardo 2 ) for Aragonien, Costa 3 ), Tremols og Vayreda for 

 Catalonien, L. Seoane for Galicien, Texidor for Valladolid osv. 4 ),. 

 Rodrigue z b ) og Barcelo 6 ) for Balearerne o. fl., og ved Siden af 

 disse Bestræbelser har et stadigt tiltagende Besøg af udenlandske 

 Botanikere ydet Bidrag til Belysning af Spaniens lige saa rige som 

 interessante Vegetationsforhold. 



Det her omhandlede Værk vidner altsaa om, at der siden 

 Prodr. Ü. Hisp. blev afsluttet (1880) er indsamlet et betydeligt 

 Materiale til den iberiske Halvøs floristiske Beskrivelse og nøiere 



1) V. Cutanda, Flora compendiada de Madrid y sa provincia 1861. 



2) Loscos y Pardo, serie inconfecta pL indigen.. Aragoniæ 1863. Loscos,. 

 Tratado de pi. de Aragon. 1878. 



3) Costa, Introduccion à la flora de Cataluna 1864 og Ampliacion al Catal. de 

 p]. de Cataluna 1873. 



4) J. Texidor y Cos. Apuntes para la flora de Espana. 1869. 



5) J. J. Rodriguez y Femenias, Catalog© razonado de las pl. vase. de. 

 Menorca 1865. 



6) T. Bar ce lo, Apuntes para una flora de las islas Baléares. 1867. 



