20 



raps og Havekaal, ville efterfølgende Bemærkninger ikke 

 være overflødige. 



Hos alle Former af Havekaal. Rybs og Eaps har Kim- 

 axen i det hvilende Frø samt hos Kimplanten paa de første 

 Udviklingsstadier i det væsentlige samme Bygning. 



1. Kimaxen i det hvilende Frø: Kimaxen er vel 

 uddannet, foroven lidt indsnevret, forneden forsynet med 

 Rodhætte. T. 5 Fig. 4 viser et Tværsnit omtrent gjennem 

 Midten af Kimaxen. Overhuden er ret udpræget; den primære 

 Bark er 6 — 7 Celler tyk med rigelige Cellemellemgange ; det 

 inderste Cellelag danner en Karstrængskede ; i Midten ses en 

 solid Prokambium stræng. Det er dog kun den større nedre 

 Del af Kimaxen, der har denne Bygning; i den øvre Del 

 optræder nemlig en Marv, dannet af storcellet Parenkym 

 med Cellemellemgange; forneden løber 

 Marven spidst til, foroven breder den 

 sig i Retning af Kimbladene. 



2. Hovedroden paa de første 

 Udviklingsstadier: Naar Frøet 

 spirer, strækker Kimaxen sig, og den 

 Del af samme, der har været dækket 

 med Rodhætte, voxer ud til en kraftig 

 Hovedrod, der strax udvikler Rod- 

 haar og snart begynder at danne 2 

 Rækker af Siderødder. Rodens Bark- 

 parti begynder temmelig snart at falde 

 sammen, hvilket bevirker, at Roden 

 — foruden ved de anførte Ejendomme- 

 ligheder — tillige ved mørkere Farve 

 og ringere Tykkelse kommer til at staa 

 i Modsætning til den Del af Kim- 

 axen, der ikke har været dækket af 

 Rodhætten, d. v. s. til Kimstængelen. 

 Paa en ung Kimplante (Fig. 3) er 

 derfor ogsaa den ydre Grænse mellem 

 Rod og Stængel meget kjendelig, saa- 

 Tig. 3. Kimplante. ledes som det jo ogsaa er Tilfældet 



